# Europos Sąjungos C 449/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 449 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. gruodžio 23d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 449

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. gruodžio 23d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2018–2019 m. SESIJA2019 m. vasario 11–14 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 396, 2020 11 20 .
  PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2018–2019 m. SESIJA2019 m. vasario 11–14 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 396, 2020 11 20 .
  PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 396, 2020 11 20 .

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2019 m. vasario 12 d., antradienis |
| 2020/C 449/01 | 2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl poreikio sustiprinti Europos strateginę programą dėl romų integracijos nacionalinių strategijų po 2020 m. ir aktyviau kovoti su priešiškumu romams (2019/2509(RSP)) | 2 |
| 2020/C 449/02 | 2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sutarties nuostatų, susijusių su ES pilietybe, įgyvendinimo (2018/2111(INI)) | 6 |
| 2020/C 449/03 | 2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sutarties nuostatų dėl tvirtesnio bendradarbiavimo įgyvendinimo (2018/2112(INI)) | 16 |
| 2020/C 449/04 | 2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sutarties nuostatų dėl Parlamento įgaliojimų vykdyti politinę Komisijos kontrolę įgyvendinimo (2018/2113(INI)) | 22 |
| 2020/C 449/05 | 2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo ES institucinėje struktūroje (2017/2089(INI)) | 28 |
| 2020/C 449/06 | 2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visapusiškos Europos pramonės politikos dirbtinio intelekto ir robotikos srityje (2018/2088(INI)) | 37 |
| 2020/C 449/07 | 2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2009/128/EB dėl tausiojo pesticidų naudojimo įgyvendinimo (2017/2284(INI)) | 59 |
| 2020/C 449/08 | 2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarpvalstybinės sveikatos priežiūros paslaugų direktyvos įgyvendinimo (2018/2108(INI)) | 71 |
| | 2019 m. vasario 13 d., trečiadienis |
| 2020/C 449/09 | 2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Komisijos ataskaitos dėl Bosnijos ir Hercegovinos (2018/2148(INI)) | 80 |
| 2020/C 449/10 | 2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl diskusijų dėl Europos ateities padėties (2018/2094(INI)) | 90 |
| 2020/C 449/11 | 2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl priešiškos reakcijos į moterų teises ir lyčių lygybę ES (2018/2684(RSP)) | 102 |
| 2020/C 449/12 | 2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su moterų vėžiniais susirgimais ir susijusiomis ligomis politikos sunkumų ir strategijų (2018/2782(RSP)) | 109 |
| 2020/C 449/13 | 2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kanapių naudojimo gydymo tikslais (2018/2775(RSP)) | 115 |
| 2020/C 449/14 | 2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Peticijų komiteto svarstymų rezultatų (2018/2280(INI)) | 119 |
| | 2019 m. vasario 14 d., ketvirtadienis |
| 2020/C 449/15 | 2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Čečėnijoje ir Ojubo Titijevo atvejo (2019/2562(RSP)) | 125 |
| 2020/C 449/16 | 2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Zimbabvės (2019/2563(RSP)) | 128 |
| 2020/C 449/17 | 2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų teisių gynėjų Saudo Arabijoje (2019/2564(RSP)) | 133 |
| 2020/C 449/18 | 2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisės į taikų protestą ir proporcingo jėgos naudojimo (2019/2569(RSP)) | 139 |
| 2020/C 449/19 | 2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl interseksualių asmenų teisių 2018/2878(RSP)) | 142 |
| 2020/C 449/20 | 2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Veiksmų plano LGBTI asmenų lygybei skatinti ateities (2019–2024 m.) (2019/2573(RSP)) | 146 |
| 2020/C 449/21 | 2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vidutinio nuotolio branduolinių pajėgų sutarties ateities ir jos poveikio Europos Sąjungai (2019/2574(RSP)) | 149 |
| 2020/C 449/22 | 2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl NAIADES II – veiksmų programos, skirtos vidaus vandenų kelių transportui remti (2018/2882(RSP)) | 154 |
| 2020/C 449/23 | 2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ES viduje ir už jos ribų įgyvendinimo ataskaitos (2018/2110(INI)) | 157 |
| 2020/C 449/24 | 2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vidaus rinkos konkurencingumo stiprinimo tobulinant Europos Sąjungos muitų sąjungą ir jos valdymą (2018/2109(INI)) | 170 |
| 2020/C 449/25 | 2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisės nuostatų ir bendro pareiškimo, kuriais užtikrinama parlamentinė decentralizuotų agentūrų kontrolė, įgyvendinimo (2018/2114(INI)) | 176 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2019 m. vasario 12 d., antradienis

2020/C 449/01

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl poreikio sustiprinti Europos strateginę programą dėl romų integracijos nacionalinių strategijų po 2020 m. ir aktyviau kovoti su priešiškumu romams (2019/2509(RSP))

2

2020/C 449/02

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sutarties nuostatų, susijusių su ES pilietybe, įgyvendinimo (2018/2111(INI))

6

2020/C 449/03

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sutarties nuostatų dėl tvirtesnio bendradarbiavimo įgyvendinimo (2018/2112(INI))

16

2020/C 449/04

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sutarties nuostatų dėl Parlamento įgaliojimų vykdyti politinę Komisijos kontrolę įgyvendinimo (2018/2113(INI))

22

2020/C 449/05

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo ES institucinėje struktūroje (2017/2089(INI))

28

2020/C 449/06

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visapusiškos Europos pramonės politikos dirbtinio intelekto ir robotikos srityje (2018/2088(INI))

37

2020/C 449/07

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2009/128/EB dėl tausiojo pesticidų naudojimo įgyvendinimo (2017/2284(INI))

59

2020/C 449/08

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarpvalstybinės sveikatos priežiūros paslaugų direktyvos įgyvendinimo (2018/2108(INI))

71

2019 m. vasario 13 d., trečiadienis

2020/C 449/09

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Komisijos ataskaitos dėl Bosnijos ir Hercegovinos (2018/2148(INI))

80

2020/C 449/10

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl diskusijų dėl Europos ateities padėties (2018/2094(INI))

90

2020/C 449/11

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl priešiškos reakcijos į moterų teises ir lyčių lygybę ES (2018/2684(RSP))

102

2020/C 449/12

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su moterų vėžiniais susirgimais ir susijusiomis ligomis politikos sunkumų ir strategijų (2018/2782(RSP))

109

2020/C 449/13

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kanapių naudojimo gydymo tikslais (2018/2775(RSP))

115

2020/C 449/14

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Peticijų komiteto svarstymų rezultatų (2018/2280(INI))

119

2019 m. vasario 14 d., ketvirtadienis

2020/C 449/15

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Čečėnijoje ir Ojubo Titijevo atvejo (2019/2562(RSP))

125

2020/C 449/16

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Zimbabvės (2019/2563(RSP))

128

2020/C 449/17

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų teisių gynėjų Saudo Arabijoje (2019/2564(RSP))

133

2020/C 449/18

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisės į taikų protestą ir proporcingo jėgos naudojimo (2019/2569(RSP))

139

2020/C 449/19

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl interseksualių asmenų teisių 2018/2878(RSP))

142

2020/C 449/20

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Veiksmų plano LGBTI asmenų lygybei skatinti ateities (2019–2024 m.) (2019/2573(RSP))

146

2020/C 449/21

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vidutinio nuotolio branduolinių pajėgų sutarties ateities ir jos poveikio Europos Sąjungai (2019/2574(RSP))

149

2020/C 449/22

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl NAIADES II – veiksmų programos, skirtos vidaus vandenų kelių transportui remti (2018/2882(RSP))

154

2020/C 449/23

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ES viduje ir už jos ribų įgyvendinimo ataskaitos (2018/2110(INI))

157

2020/C 449/24

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vidaus rinkos konkurencingumo stiprinimo tobulinant Europos Sąjungos muitų sąjungą ir jos valdymą (2018/2109(INI))

170

2020/C 449/25

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisės nuostatų ir bendro pareiškimo, kuriais užtikrinama parlamentinė decentralizuotų agentūrų kontrolė, įgyvendinimo (2018/2114(INI))

176

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2019 m. vasario 12 d., antradienis |
| 2020/C 449/26 | 2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento reglamento, kuriuo nustatomos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos (Europos ombudsmeno statutas) ir panaikinamas Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas, projekto (2018/2080(INL) – 2019/0900(APP)) | 182 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2019 m. vasario 12 d., antradienis

2020/C 449/26

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento reglamento, kuriuo nustatomos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos (Europos ombudsmeno statutas) ir panaikinamas Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas, projekto (2018/2080(INL) – 2019/0900(APP))

182

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2019 m. vasario 12 d., antradienis |
| 2020/C 449/27 | 2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo įgyvendinamas Europos Sąjungos ir Dramblio Kaulo Kranto Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas (2018–2024 m.), sudarymo projekto (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267(NLE)) | 191 |
| 2020/C 449/28 | 2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo įgyvendinamas Europos Sąjungos ir Dramblio Kaulo Kranto Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas (2018–2024 m.), sudarymo projekto (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267M(NLE)) | 192 |
| 2020/C 449/29 | 2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės tausios žvejybos partnerystės susitarimo, jo įgyvendinimo protokolo ir prie susitarimo pridedamų laiškų, kuriais pasikeista, sudarymo projekto (14367/2018 – C8-0033/2019 – 2018/0349(NLE)) | 195 |
| 2020/C 449/30 | 2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl susitarimo, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (10784/2018 – C8-0431/2018 – 2018/0239(NLE)) | 196 |
| 2020/C 449/31 | 2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Meksikos Jungtinių Valstijų ekonominės partnerystės, politinio koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimo trečiojo papildomo protokolo sudarymo Europos Sąjungos bei jos valstybių narių vardu, siekiant atsižvelgti į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą projekto (15383/2017 – C8-0489/2018 – 2017/0319(NLE)) | 197 |
| 2020/C 449/32 | P8_TA(2019)0068ES kovos su sukčiavimu programa ***I2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES kovos su sukčiavimu programos (COM(2018)0386 – C8-0236/2018 – 2018/0211(COD))P8_TC1-COD(2018)0211Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl ES kovos su sukčiavimu programos | 198 |
| 2020/C 449/33 | P8_TA(2019)0069Daugiametis vakarų vandenyse ir gretimuose vandenyse žvejojamų išteklių ir tų išteklių žvejybos planas ***I2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas daugiametis vakarų vandenų ir gretimų vandenų žuvų išteklių ir tų išteklių žvejybos valdymo planas, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1139, kuriuo nustatomas Baltijos jūros daugiametis planas, ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007 ir (EB) Nr. 1300/2008 (COM(2018)0149 – C8-0126/2018 – 2018/0074(COD)P8_TC1-COD(2018)0074Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo nustatomas daugiametis vakarų vandenyse ir gretimuose vandenyse žvejojamų išteklių ir tų išteklių žvejybos planas, iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2016/1139 ir (ES) 2018/973 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007 ir (EB) Nr. 1300/2008 | 213 |
| 2020/C 449/34 | P8_TA(2019)0070Sąjungos civilinės saugos mechanizmas ***I2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (COM(2017)0772/2 – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD))P8_TC1-COD(2017)0309Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo | 216 |
| 2020/C 449/35 | P8_TA(2019)0071Pakartotinio vandens naudojimo minimalieji reikalavimai ***I2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pakartotinio vandens naudojimo minimaliųjų reikalavimų (COM(2018)0337 – C8-0220/2018 – 2018/0169(COD))P8_TC1-COD(2018)0169Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl pakartotinio vandens naudojimo minimaliųjų reikalavimų(Tekstas svarbus EEE) | 219 |
| 2020/C 449/36 | P8_TA(2019)0072Žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimas ir rinkos priežiūra ***I2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas ir ištaisomas Reglamentas (ES) Nr. 167/2013 dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo ir rinkos priežiūros (COM(2018)0289 – C8-0183/2018 – 2018/0142(COD))P8_TC1-COD(2018)0142Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 167/2013 dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo ir rinkos priežiūros | 246 |
| 2020/C 449/37 | P8_TA(2019)0073Bendrosios rinkos, įmonių konkurencingumo ir Europos statistikos programa ***I2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios rinkos, įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, konkurencingumo ir Europos statistikos programos, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014, (ES) Nr. 258/2014, (ES) Nr. 652/2014 ir (ES) Nr. 2017/826 (COM(2018)0441 – C8-0254/2018 – 2018/0231(COD))P8_TC1-COD(2018)0231Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl bendrosios rinkos, įmonių, įskaitant mažas ir vidutinio dydžio įmones, konkurencingumo ir Europos statistikos programos, kuriuo panaikinami Reglamentai (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014, (ES) Nr. 258/2014, (ES) Nr. 652/2014 ir (ES) 2017/826(Tekstas svarbus EEE) | 247 |
| 2020/C 449/38 | 2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB nuostatos dėl galutinės valstybių narių tarpusavio prekybos apmokestinimo PVM sistemos veikimui skirtų išsamių techninių priemonių nustatymo (COM(2018)0329 – C8-0317/2018 – 2018/0164(CNS)) | 295 |
| | 2019 m. vasario 13 d., trečiadienis |
| 2020/C 449/39 | P8_TA(2019)0084Europos žuvininkystės kontrolės agentūra ***I2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (kodifikuota redakcija) (COM(2018)0499 – C8-0313/2018 – 2018/0263(COD))P8_TC1-COD(2018)0263Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (kodifikuota redakcija) | 316 |
| 2020/C 449/40 | 2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento sprendimas dėl klausimo grąžinimo atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos dėl nepakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl akcizais apmokestinamų prekių judėjimo ir priežiūros kompiuterizavimo (nauja redakcija) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD)) | 317 |
| 2020/C 449/41 | P8_TA(2019)0086Teisė, taikytina nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims ***I2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl taikytinos teisės, kai reikalavimų perleidimas daro poveikį tretiesiems asmenims (COM(2018)0096 – C8-0109/2018 – 2018/0044(COD))P8_TC1-COD(2018)0044Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl teisės, taikytinos nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims | 318 |
| 2020/C 449/42 | P8_TA(2019)00872021–2027 m. mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta euro apsaugai nuo padirbinėjimo (programa Pericles IV) ***I2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta euro apsaugai nuo padirbinėjimo (programa Pericles IV) (COM(2018)0369 – C8-0240/2018 – 2018/0194(COD))P8_TC1-COD(2018)0194Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo nustatoma 2021–2027 m. mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta euro apsaugai nuo padirbinėjimo (programa Pericles IV) | 329 |
| 2020/C 449/43 | 2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Singapūro Respublikos laisvosios prekybos susitarimo sudarymo projekto (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093(NLE)) | 340 |
| 2020/C 449/44 | 2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Singapūro Respublikos laisvosios prekybos susitarimo sudarymo projekto (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093M(NLE)) | 341 |
| 2020/C 449/45 | 2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095(NLE)) | 346 |
| 2020/C 449/46 | 2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095M(NLE)) | 347 |
| 2020/C 449/47 | 2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403(NLE)) | 351 |
| 2020/C 449/48 | 2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403M(NLE)) | 352 |
| 2020/C 449/49 | 2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Transporto bendrijos steigimo sutarties sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (13111/2018 – C8-0473/2018 – 2018/0282(NLE)) | 357 |
| 2020/C 449/50 | 2019 m. vasario 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo +, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio ir migracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinės taisyklės (COM(2018)0375 – C8-0230/2018 – 2018/0196(COD)) | 358 |
| 2020/C 449/51 | 2019 m. vasario 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Teisingumo programos (COM(2018)0384 – C8-0235/2018 – 2018/0208(COD)) | 491 |
| 2020/C 449/52 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 184/2005 dėl geografinio skirstymo lygmenų, I priedas, projektas (C(2018)08872 – 2018/3002(DEA)) | 530 |
| 2020/C 449/53 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2205, Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/592 ir Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1178, kuriais papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012 nuostatos dėl tarpuskaitos prievolės techninių reguliavimo standartų, siekiant nukelti atidėtas tarpuskaitos prievolės taikymo tam tikroms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims pradžios datas (C(2018)09047 – 2018/2998(DEA)) | 531 |
| 2020/C 449/54 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo dėl tam tikrų rūšių sutarčių tarpuskaitos prievolės įsigaliojimo datos iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2205, Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/592 ir Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1178, kuriais papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (C(2018)09122 – 2018/3004(DEA)) | 533 |
| 2020/C 449/55 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo dėl datos, iki kurios sandorio šalys gali toliau taikyti savo rizikos valdymo procedūras tam tikroms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2251, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (C(2018)09118 – 2018/3003(DEA)) | 535 |
| 2020/C 449/56 | P8_TA(2019)0103Valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimas renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose ***I2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose (COM(2018)0378 – C8-0242/2018 – 2018/0203(COD))P8_TC1-COD(2018)0203Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../..., kuriuo iš dalies keičiamas 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose | 537 |
| 2020/C 449/57 | P8_TA(2019)0104Teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimas valstybėse narėse ***I2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1393/2007 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (dokumentų įteikimas) (COM(2018)0379 – C8-0243/2018 – 2018/0204(COD))P8_TC1-COD(2018)0204Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../..., kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1393/2007 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (dokumentų įteikimas) | 545 |
| 2020/C 449/58 | 2019 m. vasario 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrųjų taisyklių, kuriomis užtikrinamas bazinis susisiekimas krovinių vežimo keliais sektoriuje, atsižvelgiant į Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimą iš Sąjungos (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD)) | 560 |
| 2020/C 449/59 | 2019 m. vasario 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrų taisyklių, kuriomis užtikrinamas bazinis oro susisiekimas Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei išstojus iš Sąjungos (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD)) | 564 |
| 2020/C 449/60 | 2019 m. vasario 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų aviacijos saugos aspektų, susijusių su Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimu iš Sąjungos (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD)) | 571 |
| 2020/C 449/61 | 2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl reikiamų susitarimų pagal Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis XXI straipsnį sudarymo su Argentina, Australija, Brazilija, Ekvadoru, Filipinais, YAR Honkongu, Indija, Japonija, Kanada, Kinija, Atskirąja Taivano, Penghu, Kinmeno ir Madzu muitų teritorija (Kinijos Taipėjumi), Kolumbija, Korėja, Kuba, Naująja Zelandija, Jungtinėmis Valstijomis ir Šveicarija dėl kompensacinių priemonių, kurios būtinos dėl Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Austrijos, Lenkijos, Slovėnijos, Slovakijos, Suomijos ir Švedijos įstojimo į Europos Sąjungą, projekto (14020/2018 – C8-0509/2018 – 2018/0384(NLE)) | 575 |
| 2020/C 449/62 | P8_TA(2019)0109Supaprastinimo priemonės transeuropinio transporto tinklo įgyvendinimui paspartinti ***I2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl supaprastinimo priemonių transeuropinio transporto tinklo įgyvendinimui paspartinti (COM(2018)0277 – C8-0192/2018 – 2018/0138(COD))P8_TC1-COD(2018)0138Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl supaprastinimo priemonių transeuropinio transporto tinklo įgyvendinimui paspartinti | 576 |
| 2020/C 449/63 | 2019 m. vasario 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/103/EB dėl motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimo ir privalomojo tokios atsakomybės draudimo patikrinimo (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD)) | 586 |
| | 2019 m. vasario 14 d., ketvirtadienis |
| 2020/C 449/64 | P8_TA(2019)0118Mechanizmas teisinėms ir administracinėms kliūtims tarpvalstybiniu mastu šalinti ***I2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl mechanizmo teisinėms ir administracinėms kliūtims tarpvalstybiniu mastu šalinti (COM(2018)0373 – C8-0228/2018 – 2018/0198(COD))P8_TC1-COD(2018)0198Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl mechanizmo teisinėms ir administracinėms kliūtims tarpvalstybiniu mastu šalinti | 619 |
| 2020/C 449/65 | 2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pritariama tam, kad Eurojustas sudarytų Eurojusto ir Gruzijos bendradarbiavimo susitarimą, projekto (13483/2018 – C8-0484/2018 – 2018/0813(CNS)) | 637 |
| 2020/C 449/66 | P8_TA(2019)0120Sveikatos technologijų vertinimas ***I2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sveikatos technologijų vertinimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2011/24/ES (COM(2018)0051 – C8-0024/2018 – 2018/0018(COD))P8_TC1-COD(2018)0018Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl sveikatos technologijų vertinimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2011/24/ES(Tekstas svarbus EEE) | 638 |
| 2020/C 449/67 | P8_TA(2019)0121Tiesioginių užsienio investicijų į Europos Sąjungą tikrinimo sistema ***I2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Europos Sąjungą tikrinimo sistema (COM(2017)0487 – C8-0309/2017 – 2017/0224(COD))P8_TC1-COD(2017)0224Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą tikrinimo sistema | 673 |
| 2020/C 449/68 | P8_TA(2019)0122Elektroninės kelių rinkliavos sistemų sąveikumas, sudarant palankesnes sąlygas tarpvalstybiniu lygmeniu keistis informacija apie kelių mokesčių mokėjimo pažeidimus Sąjungoje ***I2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl elektroninės kelių rinkliavos sistemų sąveikumo, kuria sudaromos palankesnės sąlygos tarpvalstybiniu lygmeniu keistis informacija apie kelių mokesčių mokėjimo pažeidimus Sąjungoje (nauja redakcija) (COM(2017)0280 – C8-0173/2017 – 2017/0128(COD))P8_TC1-COD(2017)0128Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/... dėl elektroninių kelių rinkliavos sistemų sąveikumo, kuria sudaromos palankesnės sąlygos tarpvalstybiniu lygmeniu keistis informacija apie kelių rinkliavų nesumokėjimo atvejus Sąjungoje (nauja redakcija) | 676 |
| 2020/C 449/69 | P8_TA(2019)0123Teisėtai kitoje valstybėje narėje parduodamų prekių abipusis pripažinimas ***I2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamų prekių abipusio pripažinimo (COM(2017)0796 – C8-0005/2018 – 2017/0354(COD))P8_TC1-COD(2017)0354Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamų prekių abipusio pripažinimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 764/2008 | 678 |
| 2020/C 449/70 | P8_TA(2019)0124Mokesčiai už tarptautinius mokėjimus Sąjungoje ir mokesčiai už valiutos keitimą ***I2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 924/2009 nuostatos, susijusios su tam tikru atlyginimu už tarptautinius mokėjimus Sąjungoje ir atlyginimu už valiutos keitimą (COM(2018)0163 – C8-0129/2018 – 2018/0076(COD))P8_TC1-COD(2018)0076Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 924/2009 nuostatos, susijusios su tam tikrais tarptautinių mokėjimų mokesčiais Sąjungoje ir valiutos keitimo mokesčiais | 679 |
| 2020/C 449/71 | P8_TA(2019)0125Bendrosios patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklės ***I2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių (COM(2017)0647 – C8-0396/2017 – 2017/0288(COD))P8_TC1-COD(2017)0288Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių(Tekstas svarbus EEE) | 680 |
| 2020/C 449/72 | P8_TA(2019)0126Direktyvos 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo ir Reglamento (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo dalinis pakeitimas, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės išstojimą iš Europos Sąjungos ***I2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo [su pakeitimais, padarytais Direktyva 2018/XXX/ES,] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/XXX [dėl energetikos sąjungos valdymo] adaptavimo atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės išstojimą iš Europos Sąjungos (COM(2018)0744 – C8-0482/2018 – 2018/0385(COD))P8_TC1-COD(2018)0385Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiami Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo ir Reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, atsižvelgiant į Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimą iš Sąjungos | 694 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2019 m. vasario 12 d., antradienis

2020/C 449/27

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo įgyvendinamas Europos Sąjungos ir Dramblio Kaulo Kranto Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas (2018–2024 m.), sudarymo projekto (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267(NLE))

191

2020/C 449/28

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo įgyvendinamas Europos Sąjungos ir Dramblio Kaulo Kranto Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas (2018–2024 m.), sudarymo projekto (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267M(NLE))

192

2020/C 449/29

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės tausios žvejybos partnerystės susitarimo, jo įgyvendinimo protokolo ir prie susitarimo pridedamų laiškų, kuriais pasikeista, sudarymo projekto (14367/2018 – C8-0033/2019 – 2018/0349(NLE))

195

2020/C 449/30

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl susitarimo, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (10784/2018 – C8-0431/2018 – 2018/0239(NLE))

196

2020/C 449/31

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Meksikos Jungtinių Valstijų ekonominės partnerystės, politinio koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimo trečiojo papildomo protokolo sudarymo Europos Sąjungos bei jos valstybių narių vardu, siekiant atsižvelgti į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą projekto (15383/2017 – C8-0489/2018 – 2017/0319(NLE))

197

2020/C 449/32

P8_TA(2019)0068ES kovos su sukčiavimu programa ***I2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES kovos su sukčiavimu programos (COM(2018)0386 – C8-0236/2018 – 2018/0211(COD))P8_TC1-COD(2018)0211Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl ES kovos su sukčiavimu programos

198

2020/C 449/33

P8_TA(2019)0069Daugiametis vakarų vandenyse ir gretimuose vandenyse žvejojamų išteklių ir tų išteklių žvejybos planas ***I2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas daugiametis vakarų vandenų ir gretimų vandenų žuvų išteklių ir tų išteklių žvejybos valdymo planas, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1139, kuriuo nustatomas Baltijos jūros daugiametis planas, ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007 ir (EB) Nr. 1300/2008 (COM(2018)0149 – C8-0126/2018 – 2018/0074(COD)P8_TC1-COD(2018)0074Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo nustatomas daugiametis vakarų vandenyse ir gretimuose vandenyse žvejojamų išteklių ir tų išteklių žvejybos planas, iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2016/1139 ir (ES) 2018/973 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007 ir (EB) Nr. 1300/2008

213

2020/C 449/34

P8_TA(2019)0070Sąjungos civilinės saugos mechanizmas ***I2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (COM(2017)0772/2 – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD))P8_TC1-COD(2017)0309Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo

216

2020/C 449/35

P8_TA(2019)0071Pakartotinio vandens naudojimo minimalieji reikalavimai ***I2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pakartotinio vandens naudojimo minimaliųjų reikalavimų (COM(2018)0337 – C8-0220/2018 – 2018/0169(COD))P8_TC1-COD(2018)0169Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl pakartotinio vandens naudojimo minimaliųjų reikalavimų(Tekstas svarbus EEE)

219

2020/C 449/36

P8_TA(2019)0072Žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimas ir rinkos priežiūra ***I2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas ir ištaisomas Reglamentas (ES) Nr. 167/2013 dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo ir rinkos priežiūros (COM(2018)0289 – C8-0183/2018 – 2018/0142(COD))P8_TC1-COD(2018)0142Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 167/2013 dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo ir rinkos priežiūros

246

2020/C 449/37

P8_TA(2019)0073Bendrosios rinkos, įmonių konkurencingumo ir Europos statistikos programa ***I2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios rinkos, įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, konkurencingumo ir Europos statistikos programos, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014, (ES) Nr. 258/2014, (ES) Nr. 652/2014 ir (ES) Nr. 2017/826 (COM(2018)0441 – C8-0254/2018 – 2018/0231(COD))P8_TC1-COD(2018)0231Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl bendrosios rinkos, įmonių, įskaitant mažas ir vidutinio dydžio įmones, konkurencingumo ir Europos statistikos programos, kuriuo panaikinami Reglamentai (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014, (ES) Nr. 258/2014, (ES) Nr. 652/2014 ir (ES) 2017/826(Tekstas svarbus EEE)

247

2020/C 449/38

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB nuostatos dėl galutinės valstybių narių tarpusavio prekybos apmokestinimo PVM sistemos veikimui skirtų išsamių techninių priemonių nustatymo (COM(2018)0329 – C8-0317/2018 – 2018/0164(CNS))

295

2019 m. vasario 13 d., trečiadienis

2020/C 449/39

P8_TA(2019)0084Europos žuvininkystės kontrolės agentūra ***I2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (kodifikuota redakcija) (COM(2018)0499 – C8-0313/2018 – 2018/0263(COD))P8_TC1-COD(2018)0263Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (kodifikuota redakcija)

316

2020/C 449/40

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento sprendimas dėl klausimo grąžinimo atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos dėl nepakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl akcizais apmokestinamų prekių judėjimo ir priežiūros kompiuterizavimo (nauja redakcija) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD))

317

2020/C 449/41

P8_TA(2019)0086Teisė, taikytina nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims ***I2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl taikytinos teisės, kai reikalavimų perleidimas daro poveikį tretiesiems asmenims (COM(2018)0096 – C8-0109/2018 – 2018/0044(COD))P8_TC1-COD(2018)0044Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl teisės, taikytinos nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims

318

2020/C 449/42

P8_TA(2019)00872021–2027 m. mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta euro apsaugai nuo padirbinėjimo (programa Pericles IV) ***I2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta euro apsaugai nuo padirbinėjimo (programa Pericles IV) (COM(2018)0369 – C8-0240/2018 – 2018/0194(COD))P8_TC1-COD(2018)0194Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo nustatoma 2021–2027 m. mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta euro apsaugai nuo padirbinėjimo (programa Pericles IV)

329

2020/C 449/43

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Singapūro Respublikos laisvosios prekybos susitarimo sudarymo projekto (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093(NLE))

340

2020/C 449/44

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Singapūro Respublikos laisvosios prekybos susitarimo sudarymo projekto (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093M(NLE))

341

2020/C 449/45

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095(NLE))

346

2020/C 449/46

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095M(NLE))

347

2020/C 449/47

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403(NLE))

351

2020/C 449/48

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403M(NLE))

352

2020/C 449/49

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Transporto bendrijos steigimo sutarties sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (13111/2018 – C8-0473/2018 – 2018/0282(NLE))

357

2020/C 449/50

2019 m. vasario 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo +, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio ir migracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinės taisyklės (COM(2018)0375 – C8-0230/2018 – 2018/0196(COD))

358

2020/C 449/51

2019 m. vasario 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Teisingumo programos (COM(2018)0384 – C8-0235/2018 – 2018/0208(COD))

491

2020/C 449/52

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 184/2005 dėl geografinio skirstymo lygmenų, I priedas, projektas (C(2018)08872 – 2018/3002(DEA))

530

2020/C 449/53

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2205, Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/592 ir Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1178, kuriais papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012 nuostatos dėl tarpuskaitos prievolės techninių reguliavimo standartų, siekiant nukelti atidėtas tarpuskaitos prievolės taikymo tam tikroms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims pradžios datas (C(2018)09047 – 2018/2998(DEA))

531

2020/C 449/54

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo dėl tam tikrų rūšių sutarčių tarpuskaitos prievolės įsigaliojimo datos iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2205, Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/592 ir Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1178, kuriais papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (C(2018)09122 – 2018/3004(DEA))

533

2020/C 449/55

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo dėl datos, iki kurios sandorio šalys gali toliau taikyti savo rizikos valdymo procedūras tam tikroms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2251, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (C(2018)09118 – 2018/3003(DEA))

535

2020/C 449/56

P8_TA(2019)0103Valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimas renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose ***I2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose (COM(2018)0378 – C8-0242/2018 – 2018/0203(COD))P8_TC1-COD(2018)0203Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../..., kuriuo iš dalies keičiamas 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose

537

2020/C 449/57

P8_TA(2019)0104Teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimas valstybėse narėse ***I2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1393/2007 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (dokumentų įteikimas) (COM(2018)0379 – C8-0243/2018 – 2018/0204(COD))P8_TC1-COD(2018)0204Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../..., kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1393/2007 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (dokumentų įteikimas)

545

2020/C 449/58

2019 m. vasario 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrųjų taisyklių, kuriomis užtikrinamas bazinis susisiekimas krovinių vežimo keliais sektoriuje, atsižvelgiant į Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimą iš Sąjungos (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD))

560

2020/C 449/59

2019 m. vasario 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrų taisyklių, kuriomis užtikrinamas bazinis oro susisiekimas Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei išstojus iš Sąjungos (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD))

564

2020/C 449/60

2019 m. vasario 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų aviacijos saugos aspektų, susijusių su Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimu iš Sąjungos (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD))

571

2020/C 449/61

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl reikiamų susitarimų pagal Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis XXI straipsnį sudarymo su Argentina, Australija, Brazilija, Ekvadoru, Filipinais, YAR Honkongu, Indija, Japonija, Kanada, Kinija, Atskirąja Taivano, Penghu, Kinmeno ir Madzu muitų teritorija (Kinijos Taipėjumi), Kolumbija, Korėja, Kuba, Naująja Zelandija, Jungtinėmis Valstijomis ir Šveicarija dėl kompensacinių priemonių, kurios būtinos dėl Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Austrijos, Lenkijos, Slovėnijos, Slovakijos, Suomijos ir Švedijos įstojimo į Europos Sąjungą, projekto (14020/2018 – C8-0509/2018 – 2018/0384(NLE))

575

2020/C 449/62

P8_TA(2019)0109Supaprastinimo priemonės transeuropinio transporto tinklo įgyvendinimui paspartinti ***I2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl supaprastinimo priemonių transeuropinio transporto tinklo įgyvendinimui paspartinti (COM(2018)0277 – C8-0192/2018 – 2018/0138(COD))P8_TC1-COD(2018)0138Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl supaprastinimo priemonių transeuropinio transporto tinklo įgyvendinimui paspartinti

576

2020/C 449/63

2019 m. vasario 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/103/EB dėl motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimo ir privalomojo tokios atsakomybės draudimo patikrinimo (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))

586

2019 m. vasario 14 d., ketvirtadienis

2020/C 449/64

P8_TA(2019)0118Mechanizmas teisinėms ir administracinėms kliūtims tarpvalstybiniu mastu šalinti ***I2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl mechanizmo teisinėms ir administracinėms kliūtims tarpvalstybiniu mastu šalinti (COM(2018)0373 – C8-0228/2018 – 2018/0198(COD))P8_TC1-COD(2018)0198Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl mechanizmo teisinėms ir administracinėms kliūtims tarpvalstybiniu mastu šalinti

619

2020/C 449/65

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pritariama tam, kad Eurojustas sudarytų Eurojusto ir Gruzijos bendradarbiavimo susitarimą, projekto (13483/2018 – C8-0484/2018 – 2018/0813(CNS))

637

2020/C 449/66

P8_TA(2019)0120Sveikatos technologijų vertinimas ***I2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sveikatos technologijų vertinimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2011/24/ES (COM(2018)0051 – C8-0024/2018 – 2018/0018(COD))P8_TC1-COD(2018)0018Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl sveikatos technologijų vertinimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2011/24/ES(Tekstas svarbus EEE)

638

2020/C 449/67

P8_TA(2019)0121Tiesioginių užsienio investicijų į Europos Sąjungą tikrinimo sistema ***I2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Europos Sąjungą tikrinimo sistema (COM(2017)0487 – C8-0309/2017 – 2017/0224(COD))P8_TC1-COD(2017)0224Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą tikrinimo sistema

673

2020/C 449/68

P8_TA(2019)0122Elektroninės kelių rinkliavos sistemų sąveikumas, sudarant palankesnes sąlygas tarpvalstybiniu lygmeniu keistis informacija apie kelių mokesčių mokėjimo pažeidimus Sąjungoje ***I2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl elektroninės kelių rinkliavos sistemų sąveikumo, kuria sudaromos palankesnės sąlygos tarpvalstybiniu lygmeniu keistis informacija apie kelių mokesčių mokėjimo pažeidimus Sąjungoje (nauja redakcija) (COM(2017)0280 – C8-0173/2017 – 2017/0128(COD))P8_TC1-COD(2017)0128Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/... dėl elektroninių kelių rinkliavos sistemų sąveikumo, kuria sudaromos palankesnės sąlygos tarpvalstybiniu lygmeniu keistis informacija apie kelių rinkliavų nesumokėjimo atvejus Sąjungoje (nauja redakcija)

676

2020/C 449/69

P8_TA(2019)0123Teisėtai kitoje valstybėje narėje parduodamų prekių abipusis pripažinimas ***I2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamų prekių abipusio pripažinimo (COM(2017)0796 – C8-0005/2018 – 2017/0354(COD))P8_TC1-COD(2017)0354Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamų prekių abipusio pripažinimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 764/2008

678

2020/C 449/70

P8_TA(2019)0124Mokesčiai už tarptautinius mokėjimus Sąjungoje ir mokesčiai už valiutos keitimą ***I2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 924/2009 nuostatos, susijusios su tam tikru atlyginimu už tarptautinius mokėjimus Sąjungoje ir atlyginimu už valiutos keitimą (COM(2018)0163 – C8-0129/2018 – 2018/0076(COD))P8_TC1-COD(2018)0076Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 924/2009 nuostatos, susijusios su tam tikrais tarptautinių mokėjimų mokesčiais Sąjungoje ir valiutos keitimo mokesčiais

679

2020/C 449/71

P8_TA(2019)0125Bendrosios patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklės ***I2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių (COM(2017)0647 – C8-0396/2017 – 2017/0288(COD))P8_TC1-COD(2017)0288Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių(Tekstas svarbus EEE)

680

2020/C 449/72

P8_TA(2019)0126Direktyvos 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo ir Reglamento (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo dalinis pakeitimas, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės išstojimą iš Europos Sąjungos ***I2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo [su pakeitimais, padarytais Direktyva 2018/XXX/ES,] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/XXX [dėl energetikos sąjungos valdymo] adaptavimo atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės išstojimą iš Europos Sąjungos (COM(2018)0744 – C8-0482/2018 – 2018/0385(COD))P8_TC1-COD(2018)0385Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiami Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo ir Reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, atsižvelgiant į Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimą iš Sąjungos

694

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

2020 12 23

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2018–2019 m. SESIJA

2019 m. vasario 11–14 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 396, 2020 11 20.

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2019 m. vasario 12 d., antradienis

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/2

---

P8_TA(2019)0075

Romų integracijos strategijos

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl poreikio sustiprinti Europos strateginę programą dėl romų integracijos nacionalinių strategijų po 2020 m. ir aktyviau kovoti su priešiškumu romams (2019/2509(RSP))

(2020/C 449/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Komisijos komunikatą dėl ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano iki 2020 m. (COM(2011)0173) ir į vėlesnes įgyvendinimo bei vertinimo ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Komisijos komunikatą dėl ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano iki 2020 m. (COM(2011)0173) ir į vėlesnes įgyvendinimo bei vertinimo ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką dėl romų, kaip grupės, kuriai reikia specialios apsaugos nuo diskriminacijos, pripažinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką dėl romų, kaip grupės, kuriai reikia specialios apsaugos nuo diskriminacijos, pripažinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2153 (2017) dėl romų ir keliautojų įtraukties skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2153 (2017) dėl romų ir keliautojų įtraukties skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 9 d. Tarybos rekomendaciją dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse (2), į 2016 m. gruodžio 8 d. Tarybos išvadas dėl romų integracijos proceso paspartinimo ir į 2016 m. spalio 13 d. Tarybos išvadas dėl Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 14/2016, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 9 d. Tarybos rekomendaciją dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse (2), į 2016 m. gruodžio 8 d. Tarybos išvadas dėl romų integracijos proceso paspartinimo ir į 2016 m. spalio 13 d. Tarybos išvadas dėl Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 14/2016,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 25 d. rezoliuciją „Pagrindinių teisių aspektai romų integracijoje ES: kova su priešiškumu romams“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 25 d. rezoliuciją „Pagrindinių teisių aspektai romų integracijoje ES: kova su priešiškumu romams“ (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 15 d. rezoliuciją „Tarptautinės romų dienos proga dėl priešiškumo romams Europoje bei romų genocido Antrojo pasaulinio karo metu atminimo dienos pripažinimo ES“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 15 d. rezoliuciją „Tarptautinės romų dienos proga dėl priešiškumo romams Europoje bei romų genocido Antrojo pasaulinio karo metu atminimo dienos pripažinimo ES“ (5),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) 2016 m. pagrindinių teisių padėties ataskaitą ir į I ir II ES mažumų ir diskriminacijos tyrimus bei įvairius kitus tyrimus ir ataskaitas romų klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) 2016 m. pagrindinių teisių padėties ataskaitą ir į I ir II ES mažumų ir diskriminacijos tyrimus bei įvairius kitus tyrimus ir ataskaitas romų klausimu,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 3 d. užregistruotą Europos piliečių iniciatyvą „Minority SafePack“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 3 d. užregistruotą Europos piliečių iniciatyvą „Minority SafePack“,

| — | atsižvelgdamas į susijusias romų pilietinės visuomenės, NVO ir mokslinių tyrimų institucijų ataskaitas ir rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į susijusias romų pilietinės visuomenės, NVO ir mokslinių tyrimų institucijų ataskaitas ir rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi priešiškumas romams (6) yra konkreti rasizmo forma, rasine viršenybe pagrįsta ideologija, tam tikra diskriminacijos istoriškai subrandinta nužmoginimo ir oficialiai įsigalėjusio rasizmo forma, be kita ko, išreiškiama smurtu, neapykantą kurstančiomis kalbomis, išnaudojimu, stigmatizacija ir pačia akivaizdžiausia diskriminacija (7); |
| --- | --- |

A.

kadangi priešiškumas romams (6) yra konkreti rasizmo forma, rasine viršenybe pagrįsta ideologija, tam tikra diskriminacijos istoriškai subrandinta nužmoginimo ir oficialiai įsigalėjusio rasizmo forma, be kita ko, išreiškiama smurtu, neapykantą kurstančiomis kalbomis, išnaudojimu, stigmatizacija ir pačia akivaizdžiausia diskriminacija (7);

| B. | kadangi Europoje romams (8) iki šiol neužtikrinamos pagrindinės žmogaus teisės; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europoje romams (8) iki šiol neužtikrinamos pagrindinės žmogaus teisės;

| C. | kadangi Komisijos ataskaitoje dėl ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano iki 2020 m. (COM(2018)0785) vertinimo pabrėžiama, kad strategijų planas buvo labai svarbus plėtojant ES ir nacionalines priemones ir struktūras, skirtas romų įtraukčiai didinti, tačiau tikslas panaikinti romų atskirtį nebuvo pasiektas; |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisijos ataskaitoje dėl ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano iki 2020 m. (COM(2018)0785) vertinimo pabrėžiama, kad strategijų planas buvo labai svarbus plėtojant ES ir nacionalines priemones ir struktūras, skirtas romų įtraukčiai didinti, tačiau tikslas panaikinti romų atskirtį nebuvo pasiektas;

| D. | kadangi Komisijos atliktas vertinimas rodo, jog įtraukties strategijose vienu metu turi būti numatyti skirtingi tikslai ir taikomas visapusiškas požiūris, intensyviau kovojant su priešiškumu romams; kadangi šalia keturių romų įtraukties tikslų (švietimo, būsto, užimtumo ir sveikatos) turėtų būti įtrauktas specialus nediskriminavimo tikslas ir romų įtraukties tikslai; |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisijos atliktas vertinimas rodo, jog įtraukties strategijose vienu metu turi būti numatyti skirtingi tikslai ir taikomas visapusiškas požiūris, intensyviau kovojant su priešiškumu romams; kadangi šalia keturių romų įtraukties tikslų (švietimo, būsto, užimtumo ir sveikatos) turėtų būti įtrauktas specialus nediskriminavimo tikslas ir romų įtraukties tikslai;

| E. | kadangi romų įtraukties srityje padaryta pažanga apskritai yra labai nedidelė; kadangi pastebėta teigiamų pokyčių mokyklos nebaigimo ir ankstyvojo ugdymo srityse, tačiau mokyklų segregacijos padėtis pablogėjo; kadangi romų sveikatos statusas, jų pačių vertinimu, pagerėjo, tačiau jie ir toliau turi ribotą prieigą prie sveikatos priežiūros paslaugų; kadangi daugumoje valstybių narių nebuvo pastebėta jokių teigiamų pokyčių romų užimtumo srityje, o nedirbančio ir nesimokančio romų jaunimo dalis netgi padidėjo; kadangi yra rimtų problemų dėl būsto ir visai nedidelė pažanga padaryta skurdo klausimu; kadangi priešiškumas romams ir jo apraiškos, pvz., neapykantos nusikaltimai ir neapykantą kurstančios kalbos internete ir realiame gyvenime, tebekelia didžiulį susirūpinimą; kadangi ES veiksmais buvo tikimasi suteikti svarbią pridėtinę vertę nacionalinėms romų įtraukties strategijoms ir jų įgyvendinimui politinėse, valdymo ir ekonomikos srityse; |
| --- | --- |

E.

kadangi romų įtraukties srityje padaryta pažanga apskritai yra labai nedidelė; kadangi pastebėta teigiamų pokyčių mokyklos nebaigimo ir ankstyvojo ugdymo srityse, tačiau mokyklų segregacijos padėtis pablogėjo; kadangi romų sveikatos statusas, jų pačių vertinimu, pagerėjo, tačiau jie ir toliau turi ribotą prieigą prie sveikatos priežiūros paslaugų; kadangi daugumoje valstybių narių nebuvo pastebėta jokių teigiamų pokyčių romų užimtumo srityje, o nedirbančio ir nesimokančio romų jaunimo dalis netgi padidėjo; kadangi yra rimtų problemų dėl būsto ir visai nedidelė pažanga padaryta skurdo klausimu; kadangi priešiškumas romams ir jo apraiškos, pvz., neapykantos nusikaltimai ir neapykantą kurstančios kalbos internete ir realiame gyvenime, tebekelia didžiulį susirūpinimą; kadangi ES veiksmais buvo tikimasi suteikti svarbią pridėtinę vertę nacionalinėms romų įtraukties strategijoms ir jų įgyvendinimui politinėse, valdymo ir ekonomikos srityse;

| F. | kadangi vertinimo ataskaitoje nurodomi sistemos formavimo trūkumai ir jos ribotas veiksmingumas įgyvendinant strategiją; |
| --- | --- |

F.

kadangi vertinimo ataskaitoje nurodomi sistemos formavimo trūkumai ir jos ribotas veiksmingumas įgyvendinant strategiją;

| G. | kadangi vertinimo ataskaitoje atkreipiamas dėmesys į būtinybę suteikti romams galių ir užtikrinti jų dalyvavimą taikant specialias priemones; kadangi itin svarbu suteikti galių romams bei NVO ir sustiprinti jų gebėjimus; |
| --- | --- |

G.

kadangi vertinimo ataskaitoje atkreipiamas dėmesys į būtinybę suteikti romams galių ir užtikrinti jų dalyvavimą taikant specialias priemones; kadangi itin svarbu suteikti galių romams bei NVO ir sustiprinti jų gebėjimus;

| H. | kadangi atlikus vertinimą nustatyta, jog ES strategijų plane nepakankamai dėmesio skirta tam tikroms romų grupėms, kad reikia spręsti daugialypės ir įvairiapusės diskriminacijos problemą ir kad strategijose turi būti tvirtai pabrėžiamas lyčių aspektas ir į vaikus orientuotas požiūris; |
| --- | --- |

H.

kadangi atlikus vertinimą nustatyta, jog ES strategijų plane nepakankamai dėmesio skirta tam tikroms romų grupėms, kad reikia spręsti daugialypės ir įvairiapusės diskriminacijos problemą ir kad strategijose turi būti tvirtai pabrėžiamas lyčių aspektas ir į vaikus orientuotas požiūris;

| I. | kadangi dabartinėje ES strategijoje nėra aiškiai apibrėžtų tikslų ir išmatuojamų siekių; kadangi nėra pakankamai kokybinių ir kiekybinių stebėsenos procedūrų, o konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos nėra privalomos; kadangi dedama nepakankamai pastangų, kad būtų išspręstas ribotas romų ir jų bendruomenių dalyvavimas kuriant, įgyvendinant, prižiūrint ir vertinant priemones, programas ir projektus, susijusius su romais; |
| --- | --- |

I.

kadangi dabartinėje ES strategijoje nėra aiškiai apibrėžtų tikslų ir išmatuojamų siekių; kadangi nėra pakankamai kokybinių ir kiekybinių stebėsenos procedūrų, o konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos nėra privalomos; kadangi dedama nepakankamai pastangų, kad būtų išspręstas ribotas romų ir jų bendruomenių dalyvavimas kuriant, įgyvendinant, prižiūrint ir vertinant priemones, programas ir projektus, susijusius su romais;

| J. | kadangi dauguma pagrindinių programų romų neapima, ir kadangi tiksliniais iš struktūrinių fondų finansuojamais veiksmais nepasiekta tvarių teigiamų pokyčių pačioje nepalankiausioje padėtyje esančių romų gyvenime; |
| --- | --- |

J.

kadangi dauguma pagrindinių programų romų neapima, ir kadangi tiksliniais iš struktūrinių fondų finansuojamais veiksmais nepasiekta tvarių teigiamų pokyčių pačioje nepalankiausioje padėtyje esančių romų gyvenime;

| K. | kadangi valstybėms narėms tenka aiški atsakomybė imtis taisomųjų priemonių prieš romų diskriminavimo praktiką; |
| --- | --- |

K.

kadangi valstybėms narėms tenka aiški atsakomybė imtis taisomųjų priemonių prieš romų diskriminavimo praktiką;

| L. | kadangi romų ir ne romų tarpusavio pasitikėjimo ugdymo klausimas yra labai svarbus siekiant pagerinti romų gyvenimą ir suteikti galimybių; kadangi pasitikėjimas yra itin svarbus visai visuomenei; |
| --- | --- |

L.

kadangi romų ir ne romų tarpusavio pasitikėjimo ugdymo klausimas yra labai svarbus siekiant pagerinti romų gyvenimą ir suteikti galimybių; kadangi pasitikėjimas yra itin svarbus visai visuomenei;

| 1. | primena savo poziciją, raginimus ir rekomendacijas, kurie buvo pateikti ir priimti 2017 m. spalio 25 d. rezoliucijoje „Pagrindinių teisių aspektai romų integracijoje ES: kova su priešiškumu romams“; apgailestauja, kad buvo labai menkai atsižvelgta į šioje rezoliucijoje pateiktas rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją:






  i. | imtis veiksmų atsižvelgiant į Parlamento, Tarybos ir daugelio NVO bei ekspertų raginimus ir pasiūlyti Strateginę ES programą dėl romų integracijos nacionalinių strategijų laikotarpiui po 2020 m., nustatyti daugiau prioritetinių sričių, aiškius ir privalomus tikslus, romų bendruomenių įvairovę atspindinčių konkrečių problemų sprendimo priežiūros terminus ir rodiklius ir šiam tikslui skirti pakankamai viešųjų lėšų; |
| --- | --- | --- |

2.

i.

imtis veiksmų atsižvelgiant į Parlamento, Tarybos ir daugelio NVO bei ekspertų raginimus ir pasiūlyti Strateginę ES programą dėl romų integracijos nacionalinių strategijų laikotarpiui po 2020 m., nustatyti daugiau prioritetinių sričių, aiškius ir privalomus tikslus, romų bendruomenių įvairovę atspindinčių konkrečių problemų sprendimo priežiūros terminus ir rodiklius ir šiam tikslui skirti pakankamai viešųjų lėšų;

| ii. | siekti, kad romų atstovai, NVO ir Europos nacionalinių lygybės įstaigų tinklas (EQUINET) būtų tinkamai įtraukti rengiant strateginę ES programą, be kita ko, taikant matomą ir prieinamą konsultacijų procedūrą, ir kad būtų užtikrintas prasmingas jų dalyvavimas įgyvendinant, prižiūrint ir vertinant šią programą, taip sustiprinant jų atsakomybę; |
| --- | --- |

ii.

siekti, kad romų atstovai, NVO ir Europos nacionalinių lygybės įstaigų tinklas (EQUINET) būtų tinkamai įtraukti rengiant strateginę ES programą, be kita ko, taikant matomą ir prieinamą konsultacijų procedūrą, ir kad būtų užtikrintas prasmingas jų dalyvavimas įgyvendinant, prižiūrint ir vertinant šią programą, taip sustiprinant jų atsakomybę;

| iii. | kovai su priešiškumu romams skirti ypatingą vietą strateginėje ES programoje, be kita ko, įtraukti konkretų kovos su diskriminacija tikslą, taip pat kitus tikslus, pvz., įtraukti romus į aplinkos požiūriu tvarią, skaitmeninę visuomenę ir užtikrinti jų teisingą atstovavimą visose gyvenimo srityse, taip pat skatinti valstybes nares rengti tikslines strategijas ir imtis konkrečių kovos su priešiškumu romams veiksmų ir vienos iš jų apraiškų, būtent socialinės ir ekonominės atskirties; |
| --- | --- |

iii.

kovai su priešiškumu romams skirti ypatingą vietą strateginėje ES programoje, be kita ko, įtraukti konkretų kovos su diskriminacija tikslą, taip pat kitus tikslus, pvz., įtraukti romus į aplinkos požiūriu tvarią, skaitmeninę visuomenę ir užtikrinti jų teisingą atstovavimą visose gyvenimo srityse, taip pat skatinti valstybes nares rengti tikslines strategijas ir imtis konkrečių kovos su priešiškumu romams veiksmų ir vienos iš jų apraiškų, būtent socialinės ir ekonominės atskirties;

| iv. | užtikrinti, kad strateginėje ES programoje būtų tinkamai sprendžiami daugialypės ir įvairiapusės diskriminacijos, lyčių aspekto integravimo klausimai ir taikomas į vaikus orientuotas požiūris; |
| --- | --- |

iv.

užtikrinti, kad strateginėje ES programoje būtų tinkamai sprendžiami daugialypės ir įvairiapusės diskriminacijos, lyčių aspekto integravimo klausimai ir taikomas į vaikus orientuotas požiūris;

| v. | užtikrinti, kad būtų skiriama pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių, kurių reikia siekiant užtikrinti reikiamus pajėgumus, kad būtų galima stebėti, remti ir teikti gaires dėl nacionalinių romų įtraukties strategijų įgyvendinimo, įskaitant gaires nacionaliniams romų informacijos centrams (NRIC); |
| --- | --- |

v.

užtikrinti, kad būtų skiriama pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių, kurių reikia siekiant užtikrinti reikiamus pajėgumus, kad būtų galima stebėti, remti ir teikti gaires dėl nacionalinių romų įtraukties strategijų įgyvendinimo, įskaitant gaires nacionaliniams romų informacijos centrams (NRIC);

| vi. | sustiprinti Pagrindinių teisių agentūros (FRA) įgaliojimus, institucinius pajėgumus, skirti daugiau žmogiškųjų išteklių ir padidinti biudžetą, kad ji galėtų padėti formuojant nacionalines romų įtraukties strategijas, taip pat prižiūrint ir vertinant jų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

vi.

sustiprinti Pagrindinių teisių agentūros (FRA) įgaliojimus, institucinius pajėgumus, skirti daugiau žmogiškųjų išteklių ir padidinti biudžetą, kad ji galėtų padėti formuojant nacionalines romų įtraukties strategijas, taip pat prižiūrint ir vertinant jų įgyvendinimą;

| vii. | patvirtinti darbuotojų įvairovės ir įtraukties strategiją, kurią įgyvendinant būtų didinamos romų galimybės įsidarbinti ES institucijose; |
| --- | --- |

vii.

patvirtinti darbuotojų įvairovės ir įtraukties strategiją, kurią įgyvendinant būtų didinamos romų galimybės įsidarbinti ES institucijose;

| viii. | strateginėje ES programoje ypatingą dėmesį skirti specifinėms romų grupėms, pvz., ES romams, kurie naudojasi judėjimo laisvės teise, ne ES piliečiams ir narystės siekiančių valstybių romams; |
| --- | --- |

viii.

strateginėje ES programoje ypatingą dėmesį skirti specifinėms romų grupėms, pvz., ES romams, kurie naudojasi judėjimo laisvės teise, ne ES piliečiams ir narystės siekiančių valstybių romams;

| ix. | į strateginę ES programą įtraukti tiesos, pripažinimo ir susitaikymo procesą, siekiant stiprinti tarpusavio pasitikėjimą, ir atkreipti dėmesį į konkrečias iš ES fondų finansuojamas kultūrines ir struktūrines priemones ir iniciatyvas; |
| --- | --- |

ix.

į strateginę ES programą įtraukti tiesos, pripažinimo ir susitaikymo procesą, siekiant stiprinti tarpusavio pasitikėjimą, ir atkreipti dėmesį į konkrečias iš ES fondų finansuojamas kultūrines ir struktūrines priemones ir iniciatyvas;

| x. | toliau stebėti, kad į strategiją „Europa 2020“ įtraukta valstybių narių viešoji politika, kuri yra Europos semestro dalis, būtų įtrauki ir išlaikytų tvirtą ryšį tarp integracinių struktūrinių reformų, romų įtraukties tikslų įgyvendinimo ir ES finansavimo panaudojimo valstybėse narėse; |
| --- | --- |

x.

toliau stebėti, kad į strategiją „Europa 2020“ įtraukta valstybių narių viešoji politika, kuri yra Europos semestro dalis, būtų įtrauki ir išlaikytų tvirtą ryšį tarp integracinių struktūrinių reformų, romų įtraukties tikslų įgyvendinimo ir ES finansavimo panaudojimo valstybėse narėse;

| 3. | ragina valstybes nares:






  i. | parengti savo Strategines ES programas dėl romų integracijos nacionalinių strategijų laikotarpiui po 2020 m., nustatyti įvairias prioritetines sritis, aiškius ir privalomus tikslus, romų bendruomenių įvairovę atspindinčių konkrečių problemų sprendimo priežiūros terminus ir rodiklius ir šiam tikslui skirti pakankamai viešųjų lėšų; |
| --- | --- | --- |

3.

i.

parengti savo Strategines ES programas dėl romų integracijos nacionalinių strategijų laikotarpiui po 2020 m., nustatyti įvairias prioritetines sritis, aiškius ir privalomus tikslus, romų bendruomenių įvairovę atspindinčių konkrečių problemų sprendimo priežiūros terminus ir rodiklius ir šiam tikslui skirti pakankamai viešųjų lėšų;

| ii. | laikytis požiūrio „iš apačios į viršų“ ir įtraukti romų atstovus, bendruomenes, NVO ir lygybės įstaigų tinklą rengiant strategines nacionalines romų integracijos strategijas ir užtikrinti jų prasmingą dalyvavimą įgyvendinant, prižiūrint ir vertinant šias strategijas; |
| --- | --- |

ii.

laikytis požiūrio „iš apačios į viršų“ ir įtraukti romų atstovus, bendruomenes, NVO ir lygybės įstaigų tinklą rengiant strategines nacionalines romų integracijos strategijas ir užtikrinti jų prasmingą dalyvavimą įgyvendinant, prižiūrint ir vertinant šias strategijas;

| iii. | kovai su priešiškumu romams skirti ypatingą vietą savo strategijose ir ypač kovoti su viena priešiškumo romams apraiškų, būtent su socialine ir ekonomine atskirtimi; rengti tikslines strategijas ir imtis konkrečių kovos su priešiškumu romams veiksmų, pavyzdžiui, ištirti esamus ir ankstesnius rasistinius išpuolius prieš romus; skatinti jų teisingą atstovavimą visose gyvenimo srityse, įskaitant žiniasklaidą, viešąsias institucijas ir politinius organus; |
| --- | --- |

iii.

kovai su priešiškumu romams skirti ypatingą vietą savo strategijose ir ypač kovoti su viena priešiškumo romams apraiškų, būtent su socialine ir ekonomine atskirtimi; rengti tikslines strategijas ir imtis konkrečių kovos su priešiškumu romams veiksmų, pavyzdžiui, ištirti esamus ir ankstesnius rasistinius išpuolius prieš romus; skatinti jų teisingą atstovavimą visose gyvenimo srityse, įskaitant žiniasklaidą, viešąsias institucijas ir politinius organus;

| iv. | užtikrinti, kad valstybių narių strategijose būtų tinkamai sprendžiami daugialypės ir įvairiapusės diskriminacijos, lyčių aspekto integravimo klausimai ir taikomas į vaikus orientuotas požiūris; |
| --- | --- |

iv.

užtikrinti, kad valstybių narių strategijose būtų tinkamai sprendžiami daugialypės ir įvairiapusės diskriminacijos, lyčių aspekto integravimo klausimai ir taikomas į vaikus orientuotas požiūris;

| v. | teikti aiškų prioritetą vaikams rengiant ir įgyvendinant savo Strategines programas dėl romų integracijos nacionalinių strategijų; pakartoja, kad svarbu saugoti ir skatinti vienodas galimybes visiems romų vaikams naudotis visomis teisėmis; |
| --- | --- |

v.

teikti aiškų prioritetą vaikams rengiant ir įgyvendinant savo Strategines programas dėl romų integracijos nacionalinių strategijų; pakartoja, kad svarbu saugoti ir skatinti vienodas galimybes visiems romų vaikams naudotis visomis teisėmis;

| vi. | stiprinti NRIC įgaliojimus, institucinius gebėjimus, didinti jų žmogiškuosius išteklius ir biudžetą, taip pat užtikrinti tinkamą NRIC padėtį valstybių narių viešojo administravimo institucijų struktūroje, kad jie galėtų atlikti savo darbą veiksmingai koordinuodami veiklą įvairiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

vi.

stiprinti NRIC įgaliojimus, institucinius gebėjimus, didinti jų žmogiškuosius išteklius ir biudžetą, taip pat užtikrinti tinkamą NRIC padėtį valstybių narių viešojo administravimo institucijų struktūroje, kad jie galėtų atlikti savo darbą veiksmingai koordinuodami veiklą įvairiuose sektoriuose;

| vii. | savo strategijose ypatingą dėmesį skirti specifinėms romų grupėms, pvz., ES romams, kurie naudojasi judėjimo laisvės teise, ne ES piliečiams, taip pat narystės siekiančių valstybių romams; |
| --- | --- |

vii.

savo strategijose ypatingą dėmesį skirti specifinėms romų grupėms, pvz., ES romams, kurie naudojasi judėjimo laisvės teise, ne ES piliečiams, taip pat narystės siekiančių valstybių romams;

| viii. | į savo strategijas įtraukti tiesos, pripažinimo ir susitaikymo procesą, siekiant stiprinti tarpusavio pasitikėjimą, ir atkreipti dėmesį į konkrečias iš viešųjų lėšų finansuojamas kultūrines ir struktūrines priemones ir iniciatyvas; |
| --- | --- |

viii.

į savo strategijas įtraukti tiesos, pripažinimo ir susitaikymo procesą, siekiant stiprinti tarpusavio pasitikėjimą, ir atkreipti dėmesį į konkrečias iš viešųjų lėšų finansuojamas kultūrines ir struktūrines priemones ir iniciatyvas;

| vix. | užtikrinti ir prižiūrėti, kad veiksminga integracija būtų įtraukta į pagrindinę viešąją politiką, naudotis esamais ES struktūriniais fondais ir skaidriai bei atskaitingai gerinti romų gyvenimo sąlygas ir suteikti jiems galimybių; ištirti dabartinį ir ankstesnį netinkamą lėšų naudojimą ir imtis teisinių veiksmų prieš pažeidėjus; imtis reikiamų veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų panaudotos visos romų bendruomenėms skirtos lėšos, be kita ko, iki dabartinės DFP pabaigos; |
| --- | --- |

vix.

užtikrinti ir prižiūrėti, kad veiksminga integracija būtų įtraukta į pagrindinę viešąją politiką, naudotis esamais ES struktūriniais fondais ir skaidriai bei atskaitingai gerinti romų gyvenimo sąlygas ir suteikti jiems galimybių; ištirti dabartinį ir ankstesnį netinkamą lėšų naudojimą ir imtis teisinių veiksmų prieš pažeidėjus; imtis reikiamų veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų panaudotos visos romų bendruomenėms skirtos lėšos, be kita ko, iki dabartinės DFP pabaigos;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai, Regionų komitetui, kad ji būtų perduota subnacionaliniams parlamentams ir taryboms, Europos Tarybai ir Jungtinėms Tautoms. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(2)  OL C 378, 2013 12 24, p. 1.

(3)  OL L 328, 2008 12 6, p. 55.

(4)  OL C 346, 2018 9 27, p. 171.

(5)  OL C 328, 2016 9 6, p. 4.

(6)  Priešiškumas romams kartais įvardijamas skirtingai, o įvairiose valstybėse narėse retkarčiais naudojama šiek tiek kitokia sąvoka, pvz., priešiškumas čigonams.

(7)  Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija bendroji politikos rekomendacija Nr. 13 dėl kovos su priešiškumu romams ir jų diskriminacija.

(8)  Žodis „romai“ vartojamas kaip skėtinė sąvoka, apimanti įvairias susijusias grupes visoje Europoje – nesvarbu, ar jos sėslios, ar ne – pvz., romus, klajoklius, sintus, manušus, kalus, romanišelius, bojašus, aškalius, egiptiečius, jenišus, domus ir lomus, kurių kultūra ir gyvenimo būdas gali skirtis.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/6

---

P8_TA(2019)0076

Sutarties nuostatų, susijusių su ES pilietybe, įgyvendinimas

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sutarties nuostatų, susijusių su ES pilietybe, įgyvendinimo (2018/2111(INI))

(2020/C 449/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2, 3, 6, 9, 10, 11, 12, 21 ir 23 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8, 9, 10, 15, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 26, 45, 46, 47, 48, 153 ir 165 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2, 3, 6, 9, 10, 11, 12, 21 ir 23 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8, 9, 10, 15, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 26, 45, 46, 47, 48, 153 ir 165 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 10 ir 11 straipsnius ir į tai, kad 10 straipsnio 3 dalyje pažymima, jog „[k]iekvienas pilietis turi teisę dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 10 ir 11 straipsnius ir į tai, kad 10 straipsnio 3 dalyje pažymima, jog „[k]iekvienas pilietis turi teisę dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime“,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 3 straipsnio 2 dalį, kurioje įtvirtinta laisvo asmenų judėjimo teisė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 3 straipsnio 2 dalį, kurioje įtvirtinta laisvo asmenų judėjimo teisė,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2020–2027 m. daugiametę finansinę programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020–2027 m. daugiametę finansinę programą,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (1),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje, iš dalies keičiančią Reglamentą (EEB) Nr. 1612/68 ir panaikinančią Direktyvas 64/221/EEB, 68/360/EEB, 72/194/EEB, 73/148/EEB, 75/34/EEB, 75/35/EEB, 90/364/EEB, 90/365/EEB ir 93/96/EEB (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje, iš dalies keičiančią Reglamentą (EEB) Nr. 1612/68 ir panaikinančią Direktyvas 64/221/EEB, 68/360/EEB, 72/194/EEB, 73/148/EEB, 75/34/EEB, 75/35/EEB, 90/364/EEB, 90/365/EEB ir 93/96/EEB (2),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 390/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa „Europa piliečiams“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 390/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa „Europa piliečiams“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 492/2011 dėl laisvo darbuotojų judėjimo Sąjungoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 492/2011 dėl laisvo darbuotojų judėjimo Sąjungoje (4),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/589 dėl Europos užimtumo tarnybų tinklo (EURES) darbuotojų galimybių naudotis judumo skatinimo paslaugomis ir geresnės darbo rinkų integracijos ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 492/2011 ir (ES) Nr. 1296/2013 (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/589 dėl Europos užimtumo tarnybų tinklo (EURES) darbuotojų galimybių naudotis judumo skatinimo paslaugomis ir geresnės darbo rinkų integracijos ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 492/2011 ir (ES) Nr. 1296/2013 (5),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/55/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/55/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą (7),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą Tarybos direktyvos, kuria nustatomas ES laikinasis kelionės dokumentas ir panaikinamas Sprendimas 96/409/BUSP (COM(2018)0358), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą Tarybos direktyvos, kuria nustatomas ES laikinasis kelionės dokumentas ir panaikinamas Sprendimas 96/409/BUSP (COM(2018)0358),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 20 d. Tarybos direktyvą (ES) 2015/637 dėl koordinavimo ir bendradarbiavimo priemonių, skirtų neatstovaujamų Sąjungos piliečių konsulinei apsaugai trečiosiose šalyse palengvinti, ir kuria panaikinimas Sprendimas 95/553/EB (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 20 d. Tarybos direktyvą (ES) 2015/637 dėl koordinavimo ir bendradarbiavimo priemonių, skirtų neatstovaujamų Sąjungos piliečių konsulinei apsaugai trečiosiose šalyse palengvinti, ir kuria panaikinimas Sprendimas 95/553/EB (8),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Teisių ir vertybių programos (COM(2018)0383), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Teisių ir vertybių programos (COM(2018)0383),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą dėl geresnio Direktyvos 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje nuostatų perkėlimo ir taikymo gairių (COM(2009)0313), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą dėl geresnio Direktyvos 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje nuostatų perkėlimo ir taikymo gairių (COM(2009)0313),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 24 d. Komisijos ataskaitą „Piliečių teisių stiprinimas demokratinių pokyčių Sąjungoje. 2017 m. ES pilietybės ataskaita“ (COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 24 d. Komisijos ataskaitą „Piliečių teisių stiprinimas demokratinių pokyčių Sąjungoje. 2017 m. ES pilietybės ataskaita“ (COM(2017)0030),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos rekomendaciją dėl rinkimų srities bendradarbiavimo tinklų, skaidrumo internete, apsaugos nuo kibernetinio saugumo incidentų ir kovos su dezinformacijos kampanijomis Europos Parlamento rinkimų kontekste (C(2018)5949), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos rekomendaciją dėl rinkimų srities bendradarbiavimo tinklų, skaidrumo internete, apsaugos nuo kibernetinio saugumo incidentų ir kovos su dezinformacijos kampanijomis Europos Parlamento rinkimų kontekste (C(2018)5949),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 28 d. rezoliuciją dėl Europos piliečių iniciatyvos (10) ir į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos piliečių iniciatyvos (COM(2017)0482), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 28 d. rezoliuciją dėl Europos piliečių iniciatyvos (10) ir į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos piliečių iniciatyvos (COM(2017)0482),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl parduodamos ES pilietybės (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl parduodamos ES pilietybės (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją „Mokymasis apie ES mokyklose“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją „Mokymasis apie ES mokyklose“ (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 2 d. rezoliuciją dėl 2014 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 390/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa „Europa piliečiams“, įgyvendinimo (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 2 d. rezoliuciją dėl 2014 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 390/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa „Europa piliečiams“, įgyvendinimo (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl kliūčių ES piliečiams laisvai judėti ir dirbti vidaus rinkoje (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl kliūčių ES piliečiams laisvai judėti ir dirbti vidaus rinkoje (14),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 31 d. Regionų komiteto nuomonę „ES pilietybės stiprinimas: Sąjungos piliečių supažindinimas su jų rinkimų teisėmis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 31 d. Regionų komiteto nuomonę „ES pilietybės stiprinimas: Sąjungos piliečių supažindinimas su jų rinkimų teisėmis“,

| — | atsižvelgdamas į Parlamento C teminio skyriaus 2016 m. paskelbtą tyrimą Obstacles to the right of free movement and residence for EU citizens and their families („Kliūtys, su kuriomis siekdami pasinaudoti teise laisvai judėti ir gyventi susiduria ES piliečiai ir jų šeimos“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento C teminio skyriaus 2016 m. paskelbtą tyrimą Obstacles to the right of free movement and residence for EU citizens and their families („Kliūtys, su kuriomis siekdami pasinaudoti teise laisvai judėti ir gyventi susiduria ES piliečiai ir jų šeimos“),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2018 m. ataskaitą Making EU citizens’ rights a reality: national courts enforcing freedom of movement and related rights („ES piliečių teisių virsmas tikrove: laisvo judėjimo ir susijusių teisių vykdymo užtikrinimas nacionaliniuose teismuose“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2018 m. ataskaitą Making EU citizens’ rights a reality: national courts enforcing freedom of movement and related rights („ES piliečių teisių virsmas tikrove: laisvo judėjimo ir susijusių teisių vykdymo užtikrinimas nacionaliniuose teismuose“),

| — | atsižvelgdamas į „Eurobarometro“ apklausos Nr. 89/2018 rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į „Eurobarometro“ apklausos Nr. 89/2018 rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 7 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento sudėties (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 7 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento sudėties (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 4 d. poziciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas prie 1976 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimo 76/787/EAPB, EEB, Euratomas pridėtas Aktas dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, projekto (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 4 d. poziciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas prie 1976 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimo 76/787/EAPB, EEB, Euratomas pridėtas Aktas dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, projekto (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 7 d. sprendimą dėl pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių peržiūros (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 7 d. sprendimą dėl pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių peržiūros (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 30 d. rezoliuciją dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos ir nuosavų išteklių (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 30 d. rezoliuciją dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos ir nuosavų išteklių (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos. Parlamento pozicija siekiant susitarimo (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos. Parlamento pozicija siekiant susitarimo (19),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Laisvų ir sąžiningų Europos Parlamento rinkimų užtikrinimas“ (COM(2018)0637), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Laisvų ir sąžiningų Europos Parlamento rinkimų užtikrinimas“ (COM(2018)0637),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų bei Peticijų komitetų nuomones (A8–0041/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų bei Peticijų komitetų nuomones (A8–0041/2019),

| A. | kadangi ES pilietybė ir su ja susijusios teisės pirmą kartą buvo nustatytos 1992 m. Mastrichto sutartimi ir toliau buvo stiprinamos 2009 m. gruodžio mėn. įsigaliojusia Lisabonos sutartimi, tačiau yra įgyvendintos tik iš dalies; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES pilietybė ir su ja susijusios teisės pirmą kartą buvo nustatytos 1992 m. Mastrichto sutartimi ir toliau buvo stiprinamos 2009 m. gruodžio mėn. įsigaliojusia Lisabonos sutartimi, tačiau yra įgyvendintos tik iš dalies;

| B. | kadangi, vadovaujantis teisėmis, vertybėmis ir principais, kuriais grindžiama Sąjunga ir kurie išdėstyti ES sutarties 2 straipsnyje, įgyvendinant Europos projektą svarbiausias yra pilietis; kadangi dėl to diskusija dėl Europos ateities apima ir svarstymus apie mūsų bendros tapatybės stiprybę; |
| --- | --- |

B.

kadangi, vadovaujantis teisėmis, vertybėmis ir principais, kuriais grindžiama Sąjunga ir kurie išdėstyti ES sutarties 2 straipsnyje, įgyvendinant Europos projektą svarbiausias yra pilietis; kadangi dėl to diskusija dėl Europos ateities apima ir svarstymus apie mūsų bendros tapatybės stiprybę;

| C. | kadangi ES institucijų ir sprendimų priėmimo procesų vientisumo, skaidrumo ir atskaitomybės principai, kaip nustatyta ES sutarties 10 ir 11 straipsniuose ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje, yra pagrindiniai pilietybės sąvokos elementai ir jie yra būtini siekiant kurti ir stiprinti patikimumą ir pasitikėjimą visoje Sąjungoje; kadangi naudojantis ad hoc ir tarpvyriausybiniais susitarimais bei priemonėmis keliose ES politikos srityse, taip pat pasitelkiant neoficialias sprendimų priėmimo institucijas apeinant ir deinstitucionalizuojant įprastą teisėkūros procedūrą, gali būti labai pakenkta tokiems principams; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES institucijų ir sprendimų priėmimo procesų vientisumo, skaidrumo ir atskaitomybės principai, kaip nustatyta ES sutarties 10 ir 11 straipsniuose ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje, yra pagrindiniai pilietybės sąvokos elementai ir jie yra būtini siekiant kurti ir stiprinti patikimumą ir pasitikėjimą visoje Sąjungoje; kadangi naudojantis ad hoc ir tarpvyriausybiniais susitarimais bei priemonėmis keliose ES politikos srityse, taip pat pasitelkiant neoficialias sprendimų priėmimo institucijas apeinant ir deinstitucionalizuojant įprastą teisėkūros procedūrą, gali būti labai pakenkta tokiems principams;

| D. | kadangi ES yra patyrusi sunkumų susidūrusi su įvairiomis krizėmis, turėjusiomis reikšmingų socialinių ir ekonominių pasekmių, dėl kurių iškilo populistinės ir nacionalistinės ideologijos, pagrįstos išimtine tapatybe ir rasių viršenybės kriterijais, o tai prieštarauja Europos vertybėms; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES yra patyrusi sunkumų susidūrusi su įvairiomis krizėmis, turėjusiomis reikšmingų socialinių ir ekonominių pasekmių, dėl kurių iškilo populistinės ir nacionalistinės ideologijos, pagrįstos išimtine tapatybe ir rasių viršenybės kriterijais, o tai prieštarauja Europos vertybėms;

| E. | kadangi nepatenkinamas įvairių krizių valdymas padidino piliečių nusivylimą kai kuriais ES integracijos projekto rezultatais; kadangi itin svarbu užtikrinti, kad piliečiai ES pilietybę laikytų vertinga privilegija ir kad būtų atkurtas pasitikėjimas ES projektu, pirmenybę teikiant visų piliečių teisių, įskaitant pilietines, politines ir socialines teises, stiprinimui, gerinant demokratijos kokybę Sąjungoje, didinant praktines galimybes naudotis pagrindinėmis teisėmis ir laisvėmis ir galimybę kiekvienam piliečiui dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime, kartu užtikrinant aktyvesnį pilietinės visuomenės dalyvavimą sprendimų priėmimo ir įgyvendinimo procesuose; |
| --- | --- |

E.

kadangi nepatenkinamas įvairių krizių valdymas padidino piliečių nusivylimą kai kuriais ES integracijos projekto rezultatais; kadangi itin svarbu užtikrinti, kad piliečiai ES pilietybę laikytų vertinga privilegija ir kad būtų atkurtas pasitikėjimas ES projektu, pirmenybę teikiant visų piliečių teisių, įskaitant pilietines, politines ir socialines teises, stiprinimui, gerinant demokratijos kokybę Sąjungoje, didinant praktines galimybes naudotis pagrindinėmis teisėmis ir laisvėmis ir galimybę kiekvienam piliečiui dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime, kartu užtikrinant aktyvesnį pilietinės visuomenės dalyvavimą sprendimų priėmimo ir įgyvendinimo procesuose;

| F. | kadangi šiuo metu peržiūrint Europos piliečių iniciatyvą siekiama užtikrinti didesnį jos veiksmingumą ir stiprinti dalyvaujamąją demokratiją bei aktyvų pilietiškumą; |
| --- | --- |

F.

kadangi šiuo metu peržiūrint Europos piliečių iniciatyvą siekiama užtikrinti didesnį jos veiksmingumą ir stiprinti dalyvaujamąją demokratiją bei aktyvų pilietiškumą;

| G. | kadangi galimybė įgyti ES pilietybę priklauso nuo valstybės narės pilietybės, kurią reglamentuoja nacionaliniai įstatymai, turėjimo; kadangi tuo pat metu ES pilietybės suteikiamos teisės ir pareigos yra nustatytos ES teisėje ir nepriklauso nuo valstybių narių, taigi jos negali jų riboti dėl nepagrįstos priežasties; |
| --- | --- |

G.

kadangi galimybė įgyti ES pilietybę priklauso nuo valstybės narės pilietybės, kurią reglamentuoja nacionaliniai įstatymai, turėjimo; kadangi tuo pat metu ES pilietybės suteikiamos teisės ir pareigos yra nustatytos ES teisėje ir nepriklauso nuo valstybių narių, taigi jos negali jų riboti dėl nepagrįstos priežasties;

| H. | kadangi suteikdamos savo šalies pilietybę valstybės narės turėtų vadovautis ES teisės principais, kaip antai proporcingumo, teisinės valstybės ir nediskriminavimo principai, kurie yra išsamiai išaiškinti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje; |
| --- | --- |

H.

kadangi suteikdamos savo šalies pilietybę valstybės narės turėtų vadovautis ES teisės principais, kaip antai proporcingumo, teisinės valstybės ir nediskriminavimo principai, kurie yra išsamiai išaiškinti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje;

| I. | kadangi rengiantis „Brexit“ buvo atkreiptas dėmesys į ES pilietybės suteikiamų teisių svarbą – ypač tarp jaunųjų europiečių – ir jų vaidmenį milijonų ES piliečių gyvenime, be to, dabar ES geriau suprantama, ką galimybė netekti šių teisių reikštų abiem pusėms; |
| --- | --- |

I.

kadangi rengiantis „Brexit“ buvo atkreiptas dėmesys į ES pilietybės suteikiamų teisių svarbą – ypač tarp jaunųjų europiečių – ir jų vaidmenį milijonų ES piliečių gyvenime, be to, dabar ES geriau suprantama, ką galimybė netekti šių teisių reikštų abiem pusėms;

| J. | kadangi 2014 m. vidutinis rinkėjų aktyvumas Europos Parlamento rinkimuose buvo 42,6 proc.; kadangi remiantis naujausia 2018 m. gegužės mėn. paskelbta „Eurobarometro“ apklausa, tik 19 proc. kalbintų europiečių žinojo ateinančių Europos Parlamento rinkimų datą, |
| --- | --- |

J.

kadangi 2014 m. vidutinis rinkėjų aktyvumas Europos Parlamento rinkimuose buvo 42,6 proc.; kadangi remiantis naujausia 2018 m. gegužės mėn. paskelbta „Eurobarometro“ apklausa, tik 19 proc. kalbintų europiečių žinojo ateinančių Europos Parlamento rinkimų datą,

| K. | kadangi ES piliečiai beveik visiškai nežino apie „Europe Direct“ biurus, nors jų pagrindinis vaidmuo – teikti informaciją; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES piliečiai beveik visiškai nežino apie „Europe Direct“ biurus, nors jų pagrindinis vaidmuo – teikti informaciją;

| L. | kadangi visoje ES yra daugiau kaip 400 „Europe Direct“ informacijos centrų, kurie prisideda prie Komisijos vykdomos informavimo apie piliečiams tiesiogiai svarbias Europos Sąjungos politikos kryptis veiklos ir stengiasi įtraukti piliečius vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

L.

kadangi visoje ES yra daugiau kaip 400 „Europe Direct“ informacijos centrų, kurie prisideda prie Komisijos vykdomos informavimo apie piliečiams tiesiogiai svarbias Europos Sąjungos politikos kryptis veiklos ir stengiasi įtraukti piliečius vietos ir regionų lygmeniu;

| M. | kadangi pilietybės samprata apibrėžia piliečių ir politinės bendruomenės santykį, įskaitant jų teises, pareigas ir atsakomybę; kadangi pagal SESV 20 straipsnį Sąjungos piliečiams suteikiama teisė balsuoti ir kandidatuoti per Europos Parlamento ir savivaldos rinkimus, vykstančius jų gyvenamoje valstybėje narėje, tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir tos valstybės piliečiams; |
| --- | --- |

M.

kadangi pilietybės samprata apibrėžia piliečių ir politinės bendruomenės santykį, įskaitant jų teises, pareigas ir atsakomybę; kadangi pagal SESV 20 straipsnį Sąjungos piliečiams suteikiama teisė balsuoti ir kandidatuoti per Europos Parlamento ir savivaldos rinkimus, vykstančius jų gyvenamoje valstybėje narėje, tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir tos valstybės piliečiams;

| N. | kadangi Europos piliečiams tiesiogiai atstovaujama Europos Parlamente ir kiekvienam piliečiui ES institucijos turi skirti vienodą dėmesį; kadangi SESV 8 straipsnyje nustatytas lyčių aspekto integravimo principas ir pažymima, kad „visuose savo veiksmuose Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę“; |
| --- | --- |

N.

kadangi Europos piliečiams tiesiogiai atstovaujama Europos Parlamente ir kiekvienam piliečiui ES institucijos turi skirti vienodą dėmesį; kadangi SESV 8 straipsnyje nustatytas lyčių aspekto integravimo principas ir pažymima, kad „visuose savo veiksmuose Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę“;

| O. | kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (ESTT) ne viename sprendime nustatė, kad valstybės narės piliečiai, imdamiesi veiksmų tos pačios valstybės atžvilgiu, gali remtis ir su ES pilietybe siejamomis teisėmis (20); |
| --- | --- |

O.

kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (ESTT) ne viename sprendime nustatė, kad valstybės narės piliečiai, imdamiesi veiksmų tos pačios valstybės atžvilgiu, gali remtis ir su ES pilietybe siejamomis teisėmis (20);

| P. | kadangi valstybės narės siūlo vadinamąsias auksinės vizos ir investuotojų programas kaip būdus jų pilietybei gauti; |
| --- | --- |

P.

kadangi valstybės narės siūlo vadinamąsias auksinės vizos ir investuotojų programas kaip būdus jų pilietybei gauti;

| Q. | kadangi judėjimo laisvė suteikia ES piliečiams galimybių keliauti, studijuoti, dirbti ir gyventi kitose ES šalyse; kadangi daugiau kaip 16 mln. europiečių naudojasi savo teise gyventi kitoje ES šalyje; |
| --- | --- |

Q.

kadangi judėjimo laisvė suteikia ES piliečiams galimybių keliauti, studijuoti, dirbti ir gyventi kitose ES šalyse; kadangi daugiau kaip 16 mln. europiečių naudojasi savo teise gyventi kitoje ES šalyje;

| R. | kadangi laisvo judėjimo teisė turi itin didelę reikšmę ES pilietybei ir papildo kitas ES vidaus rinkos laisves; kadangi jauniesiems europiečiams ypač aktuali judėjimo laisvė – ji laikoma geriausiu ES laimėjimu po taikos Europoje užtikrinimo; |
| --- | --- |

R.

kadangi laisvo judėjimo teisė turi itin didelę reikšmę ES pilietybei ir papildo kitas ES vidaus rinkos laisves; kadangi jauniesiems europiečiams ypač aktuali judėjimo laisvė – ji laikoma geriausiu ES laimėjimu po taikos Europoje užtikrinimo;

| S. | kadangi įgyvendinant Direktyvą 2004/38/EB susidurta su praktiniais sunkumais ir europiečiams iki šiol gali atrodyti, kad persikelti į kitą valstybę narę ar joje apsigyventi yra sunku dėl diskriminacijos tautybės pagrindu, atvykimo ir gyvenamosios vietos reikalavimų; kadangi sukaupta gausi ESTT praktika, kuria siekiama išaiškinti svarbiausias sampratas judiems ES piliečiams; |
| --- | --- |

S.

kadangi įgyvendinant Direktyvą 2004/38/EB susidurta su praktiniais sunkumais ir europiečiams iki šiol gali atrodyti, kad persikelti į kitą valstybę narę ar joje apsigyventi yra sunku dėl diskriminacijos tautybės pagrindu, atvykimo ir gyvenamosios vietos reikalavimų; kadangi sukaupta gausi ESTT praktika, kuria siekiama išaiškinti svarbiausias sampratas judiems ES piliečiams;

| T. | kadangi pagal SESV 20 ir 23 straipsnius užtikrinama konsulinė apsauga, taigi ES piliečiai, esantys trečiosios šalies teritorijoje, kurioje jų pilietybės valstybė narė atstovybės neturi, turi teisę į bet kurios kitos valstybės narės apsaugą tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir tos valstybės piliečiai; kadangi ES piliečiai iš valstybių narių, neturinčių atstovybės susijusioje trečiojoje šalyje, gali nukentėti susidarius ekstremaliai situacijai, kilus gaivalinei nelaimei arba įvykus teroristiniam išpuoliui; |
| --- | --- |

T.

kadangi pagal SESV 20 ir 23 straipsnius užtikrinama konsulinė apsauga, taigi ES piliečiai, esantys trečiosios šalies teritorijoje, kurioje jų pilietybės valstybė narė atstovybės neturi, turi teisę į bet kurios kitos valstybės narės apsaugą tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir tos valstybės piliečiai; kadangi ES piliečiai iš valstybių narių, neturinčių atstovybės susijusioje trečiojoje šalyje, gali nukentėti susidarius ekstremaliai situacijai, kilus gaivalinei nelaimei arba įvykus teroristiniam išpuoliui;

| U. | kadangi 2017 m. ES pilietybės ataskaitoje Komisija parodė prisiimanti įsipareigojimą surengti ES masto informavimo ir sąmoningumo didinimo kampaniją apie ES pilietybę, siekiant padėti piliečiams geriau suprasti savo teises; kadangi valstybės narės ir pilietinė visuomenė turi dalytis šia atsakomybe geriau informuoti ES piliečius apie jų teises ir pareigas; |
| --- | --- |

U.

kadangi 2017 m. ES pilietybės ataskaitoje Komisija parodė prisiimanti įsipareigojimą surengti ES masto informavimo ir sąmoningumo didinimo kampaniją apie ES pilietybę, siekiant padėti piliečiams geriau suprasti savo teises; kadangi valstybės narės ir pilietinė visuomenė turi dalytis šia atsakomybe geriau informuoti ES piliečius apie jų teises ir pareigas;

| V. | kadangi, remiantis Komisijos 2017 m. ES pilietybės ataskaita, nuo 2012 m. vis daugiau asmenų praneša, kad patiria kurios nors formos diskriminaciją; |
| --- | --- |

V.

kadangi, remiantis Komisijos 2017 m. ES pilietybės ataskaita, nuo 2012 m. vis daugiau asmenų praneša, kad patiria kurios nors formos diskriminaciją;

| W. | kadangi sukūrus Šengeno erdvę ir į ES teisės sistemą integravus Šengeno acquis labai sustiprėjo judėjimo laisvė ES ir tai yra vienas didžiausių Europos integracijos proceso laimėjimų; |
| --- | --- |

W.

kadangi sukūrus Šengeno erdvę ir į ES teisės sistemą integravus Šengeno acquis labai sustiprėjo judėjimo laisvė ES ir tai yra vienas didžiausių Europos integracijos proceso laimėjimų;

| X. | kadangi Europos pilietybės sukūrimas yra Europos projekto rezultatas, kurio visas potencialas dar nėra iki galo atskleistas; pabrėžia, kad tai niekur kitur pasaulyje neregėtas konstruktas; |
| --- | --- |

X.

kadangi Europos pilietybės sukūrimas yra Europos projekto rezultatas, kurio visas potencialas dar nėra iki galo atskleistas; pabrėžia, kad tai niekur kitur pasaulyje neregėtas konstruktas;

| 1. | mano, jog ne visos nuostatos dėl ES pilietybės yra įgyvendinamos taip, kad būtų pasinaudota visapusišku jų potencialu, net jeigu tai leistų sustiprinti Europos tapatybę; pabrėžia, kad sukūrus Sąjungos pilietybę paaiškėjo, kad gali egzistuoti pilietybės forma, kuri nėra nulemta nacionalinės pilietybės, ir kad ji sudaro politinės srities, iš kurios kyla teisės ir pareigos, nustatomos pagal Europos Sąjungos, o ne valstybės teisę, pagrindą; ragina Sąjungos institucijas imtis reikiamų priemonių, kad būtų gerinamas Sutarties nuostatų dėl pilietybės ir atitinkamų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintų nuostatų įgyvendinimas, taikymo sritis ir veiksmingumas; atkreipia dėmesį į tai, kad ES piliečiai ne visiškai žino savo teises, susijusias su Sąjungos pilietybe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad ES pilietybė papildo valstybės narės pilietybę; pabrėžia, kad ES pilietybė sudaro galimybes piliečiui papildyti įvairias savo tapatybes ir kad išskirtinio nacionalizmo bei populistinės ideologijos kelia grėsmę šiai galimybei; laikosi nuomonės, kad buvimas aktyviu piliečiu ir piliečių dalyvavimo skatinimas yra labai svarbūs siekiant sustiprinti priklausymo politiniam projektui jausmą, siekiant puoselėti bendrą Europos tapatybės jausmą, tarpusavio supratimą, kultūrų dialogą ir tarptautinį bendradarbiavimą, taip pat kurti atviras, įtraukias, darnias ir atsparias visuomenes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad ES institucijoms, įstaigoms, organams ir agentūroms visapusiškai įgyvendinant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir aktyviai remiant joje įtvirtintas teises ir principus yra iš esmės užtikrinama, kad piliečiai veiksmingai dalyvautų ES demokratiniame procese ir konkrečiai įgyvendinamos SESV 20 straipsnyje įtvirtintos nuostatos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad dėl Sąjungos pilietybės atsirandančios teisių ir pareigų visumos negalima nepagrįstai riboti; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares pasinaudoti savo prerogatyva suteikti pilietybę pagal sąžiningo bendradarbiavimo principus, be kita ko, tais atvejais, kai ES piliečių vaikams sunku atitikti pilietybės kriterijus pagal nacionalines taisykles; pabrėžia, kad sėkmingas naudojimasis pilietinėmis teisėmis reiškia, kad visos Pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintos teisės ir laisvės yra saugomos ir skatinamos, taip pat ir neįgaliųjų, kurie turėtų turėti galimybę naudotis savo pagrindinėmis teisėmis kaip ir bet kurie kiti piliečiai, ir kad lyčių aspekto integravimas yra įgyvendinamas siekiant užtikrinti, kad moterys galėtų visapusiškai naudotis su ES pilietybe susijusiomis teisėmis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad Sąjungos pilietybė taip pat turi platesnį poveikį ir suteikia teises demokratinio dalyvavimo srityje pagal ES sutarties 10 ir 11 straipsnius; pabrėžia, jog tam, kad būtų galima naudotis teise dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime, sprendimai turėtų būti priimami kuo atviriau ir kiek įmanoma labiau juos priartinant prie piliečių, todėl labai svarbu teikti atitinkamas garantijas dėl skaidrumo priimant sprendimus ir kovojant su korupcija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apgailestauja dėl kai kurių valstybių narių atsisakymo dalyvauti ES sutarčių dalyse, nes tai kenkia ir skatina faktinius piliečių teisių, kurios pagal ES sutartis turi būti lygios, skirtumus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad programa „Erasmus+“, Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa bei programa „Europa piliečiams“ duoda ES piliečiams – pirmiausia jaunimui – daug naudos, nes didina jų informuotumą apie jų, kaip ES piliečių, statusą ir gilina jų žinias apie su šiuo statusu siejamas teises bei vertybes, kuriomis jos grindžiamos; laikosi nuomonės, kad Europos savanoriškų veiklos programų, pvz., Europos savanorių tarnybos ir Europos solidarumo korpuso, vaidmuo irgi neatskiriamas nuo ES pilietybės plėtojimo; akcentuoja didžiulę šių programų svarbą – ypač jaunimui – ir ragina labiau jas remti finansiškai; |
| --- | --- |

7.

Politinės teisės

| 8. | reiškia susirūpinimą dėl mažėjančio rinkėjų, ypač jaunimo, aktyvumo tiek per nacionalinius, tiek per Europos Parlamento rinkimus tendencijos; yra įsitikinęs, kad ES viešosios sferos stiprinimas ir visapusiškas ES pilietybės įgyvendinimas turi potencialo padėti pakeisti šią mažėjimo tendenciją – stiprinti piliečių priklausymo Europos bendruomenei pojūtį ir skatinti atstovaujamąją demokratiją; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripažįsta Komisijos pastangas skatinti programas, kuriomis puoselėjama ES pilietybė ir piliečių informuotumas apie savo politines teises; tačiau pastebi, kad įgyvendinant SESV 165 straipsnį – teisinį pagrindą piliečių švietimo Europos aspektui skatinti – padaryta menka pažanga; mano, jog nepaprastai svarbu skatinti piliečius dalyvauti ES demokratiniame gyvenime, ir laikosi nuomonės, jog prioritetas turėtų būti teikiamas ES mokymo programų kūrimui švietimo sistemose, kad būtų galima toliau pasikliauti ES pilietybės potencialu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | dar kartą apgailestauja, kad iš kai kurių ES piliečių atimama teisė balsuoti savo pilietybės valstybėje narėje ir kad jie negali dalyvauti nacionaliniuose parlamento rinkimuose savo gyvenamojoje valstybėje narėje; pabrėžia, kad rinkimų teisių netekimas dėl to, kad piliečiai gyvena kitoje valstybėje narėje, gali juos stabdyti nuo persikėlimo į kitą valstybę narę, o tai, savo ruožtu, galėtų būti potencialus SESV 18 straipsnio pažeidimas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad atstovaujamosios demokratijos sistemoje būtina užtikrinti tinkamą ES institucijų veikimą, kad būtų apsaugotos visos ES piliečių politinės teisės; pabrėžia, kad, siekiant sustiprinti ES pilietybės sąvoką, svarbu, kad informacija apie ES pilietybę ir su ja susijusias teises būtų prieinama visomis oficialiosiomis Europos Sąjungos kalbomis; apgailestauja dėl to, kad nuo tada, kai įsigaliojo Lisabonos sutartis, SESV 15 straipsnio 3 dalis, kuri tapo teisiniu pagrindu visuomenei susipažinti su dokumentais ir kuria išplečiamas taisyklių dėl galimybės susipažinti su visų Sąjungos institucijų, įstaigų, agentūrų ir organų dokumentais taikymo sritis, dar nėra visiškai įgyvendinta; mano, kad valstybės narės nuolat trukdė daryti pažangą priimant naują reglamentą; |
| --- | --- |

11.

Judėjimo laisvė

| 12. | teigiamai vertina naudą, kurią ES piliečiams ir valstybių narių ekonomikai teikia laisvas judėjimas; pažymi, kad teisės, siejamos su Direktyva 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje, ne visuomet žinomos ir kad jų ne visuomet paisoma, o dėl to ES piliečiams ir jų šeimoms kyla kliūčių laisvai judėti bei apsigyventi ir jie yra diskriminuojami; primena, kad valstybės narės privalo apsaugoti tos pačios lyties sutuoktinių laisvo judėjimo teises, įskaitant teisę į šeimos susijungimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | yra susirūpinęs, kad tai, kaip nacionaliniai teismai aiškina Direktyvos 2004/38/EB nuostatas ir sąvokas skiriasi ne tik skirtingose valstybėse narėse, bet ir kai kuriais atvejais toje pačioje šalyje; susirūpinęs pažymi, kad nacionalinės valdžios institucijos ne visada žino apie teises ir pareigas, nustatytas pagal Direktyvą 2004/38/EB; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia problemą, kad neteikiama informacija arba teikiama neteisinga ar klaidinanti informacija apie vizų reikalavimus šeimos nariams arba dėl teisės apsigyventi; primygtinai reikalauja, kad valstybės narės užtikrintų, jog būtų panaikintos nereikalingos kliūtys naudotis teise atvykti ir (arba) apsigyventi, ypač trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra ES piliečių šeimos nariai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reiškia susirūpinimą dėl sunkumų, su kuriais susiduria piliečiai, siekdami savo profesinių kvalifikacijų pripažinimo visoje Europoje; mano, kad Profesinių kvalifikacijų direktyva ir Europos kvalifikacijų sandara padeda skatinti pripažinimą tarp valstybių narių; taip pat mano, kad profesinis pripažinimas itin svarbus norint užtikrinti didesnį studentų ir specialistų judumą; ragina Komisiją ir toliau kiek įmanoma palengvinti profesinį pripažinimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reiškia didelį susirūpinimą dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros atliktų mokslinių tyrimų išvadų, kuriose pažymima, kad ieškant darbo, mėginant gauti įvairias paslaugas, pvz., išsinuomoti automobilį ar butą arba pasinaudoti tam tikromis banko paslaugomis, bei švietimo ir apmokestinimo srityse susiduriama su diskriminacija; pabrėžia, kad diskriminuojant dėl tautybės Sąjungos piliečiams gali atsirasti laisvo judėjimo kliūčių; ragina ES ir valstybes nares ypatingą dėmesį skirti tokių diskriminacijos atvejų stebėsenai ir imtis ryžtingų veiksmų, kad užkirstų jiems kelią; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad judumas svarbus jaunimo asmeniniam tobulėjimui – juo skatinamas mokymasis ir kultūriniai mainai bei didinamas supratimas apie aktyvų pilietiškumą ir jo įgyvendinimą; skatina valstybes nares remti ES programas, kuriomis skatinamas judumas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vertina kultūros, meno ir mokslo, kaip neatsiejamų aktyvaus ES pilietiškumo aspektų, svarbą; pabrėžia jų vaidmenį stiprinant bendrą piliečių priklausymo Sąjungai jausmą, skatinant tarpusavio supratimą ir puoselėjant kultūrų dialogą; |
| --- | --- |

18.

Konsulinė apsauga

| 19. | pažymi, kad šiuo metu beveik septyni mln. ES piliečių gyvena ne ES šalyse ir kad iki 2020 m. šis skaičius turėtų padidėti bent iki 10 mln.; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, kad teisė į konsulinę apsaugą naudinga visiems ES piliečiams, ir primena, kad Tarybos direktyvoje (ES) 2015/637 konsulinė apsauga aiškinama pačia plačiausia prasme, t. y. kaip visų rūšių konsulinė pagalba; pabrėžia, kad informuotumas apie šias teises tebėra ribotas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją paskelbti Direktyvos (ES) 2015/637 įgyvendinimo įvertinimą ir prireikus imtis pažeidimo nagrinėjimo procedūros; ragina valstybes nares parengti veiksmų susidarius ekstremalioms situacijoms protokolus atsižvelgiant į piliečių, kuriems neatstovaujama, padėtį, kad, derinant veiksmus su kitų valstybių narių atstovybėmis ir ES delegacijomis, pagerėtų komunikacija ekstremalių situacijų atvejais; primena savo ilgalaikį raginimą stiprinti ES delegacijų vaidmenį trečiosiose šalyse ir atkreipia dėmesį į pridėtinę vertę, kurią teikia vietoje veikiantis ES diplomatinis tinklas; |
| --- | --- |

21.

Peticija Europos Parlamentui ir skundas Europos ombudsmenui

| 22. | pabrėžia teisės pateikti peticiją, nustatytos Pagrindinių teisių chartijos 227 straipsnyje ir Pagrindinių teisių chartijos 44 straipsnyje, ir teisės kreiptis į ombudsmeną, įtvirtintos SESV 228 straipsnyje ir Pagrindinių teisių chartijos 43 straipsnyje, svarbą; teigiamai vertina Europos ombudsmeno darbą kovojant su netinkamu administravimu Sąjungos institucijose, įstaigose ir agentūrose, ir ypač skaidrumo srityje; pabrėžia skaidrumo svarbą tinkamam demokratiniam veikimui ir dalyvavimui Sąjungoje, nes jis kelia piliečių pasitikėjimą; atsižvelgdamas į tai, pritaria ombudsmenės neseniai specialiojoje ataskaitoje pateiktoms rekomendacijoms dėl Tarybos teisėkūros proceso skaidrumo; |
| --- | --- |

22.

Rekomendacijos

| 23. | primena, kad pagal SESV 258 straipsnį Komisija turi prerogatyvą prašyti ESTT priimti sprendimą dėl to, ar rinkimų teisių netekimas apsigyvenus kitoje ES valstybėje narėje turėtų būti laikomas judėjimo ir apsigyvenimo laisvės pažeidimu; dar kartą ragina valstybes nares įgyvendinti Venecijos komisijos Gerosios rinkimų praktikos kodeksą, įskaitant užsieniečių balsavimo teisės rinkimuose į nacionalinius parlamentus atėmimo panaikinimą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | siūlo Komisijai pasinaudoti SESV 25 straipsnyje įtvirtinta procedūra ir išplėsti SESV 20 straipsnio 2 dalyje išvardytas teises, kad ES piliečiai galėtų pasirinkti, ar balsuoti savo pilietybės, ar savo gyvenamoje valstybėje narėje, taip pat kad jos būtų išplėstos įtraukiant visus rinkimus, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narėse konstitucines galimybes; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina valstybes nares vietos ir nacionaliniu lygmenimis diegti e. demokratijos priemones ir jas tinkamai integruoti į politinį procesą, sudarant palankesnes sąlygas piliečiams ir gyventojams dalyvauti demokratiniame gyvenime; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, kad persvarsčius teisinę sistemą, kuria reglamentuojama Europos piliečių iniciatyva (EPI), piliečiai galėtų aktyviau dalyvauti formuojant ES politiką, jei ši priemonė taptų mažiau biurokratiška, prieinamesnė ir veiksmingesnė; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją parengti patikimesnę praktiką, susijusią su tolesniais politiniais ir teisiniais veiksmais po sėkmingų EPI; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primygtinai reikalauja daugiau išteklių investuoti į papildomų programų ir iniciatyvų, kuriomis siekiama puoselėti Europos viešąją erdvę, kurioje naudojimasis pagrindinėmis teisėmis ir laisvėmis, socialinė gerovė ir Europos vertybių įgyvendinimas tampa piliečių tapatybės modeliu, kūrimą; palankiai vertina Teisių ir vertybių programą kaip vertingą Sąjungos aktyvios paramos savo vertybėms ir teisėms, kylančioms iš ES pilietybės ir įtvirtintoms Sutartyse, pavyzdį, be kita ko, teikiamos pilietinės visuomenės organizacijoms, kurios skatina ir gina šias teises bei vertybes; pabrėžia, kad svarbu išsaugoti dabartinį Teisių ir vertybių programos biudžetą; griežtai nepritaria tam, kad jis būtų sumažintas naujoje 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje, kaip siūlo Komisija; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primygtinai ragina Europos politines partijas ir jų narius užtikrinti renkamų kandidatų lyčių pusiausvyrą, sudarant sąrašus, kuriuose vyrų ir moterų būtų po lygiai, arba kitais lygiaverčiais būdais; |
| --- | --- |

29.

| 30. | siūlo gerokai padidinti „Europe Direct“ biurų matomumą; pabrėžia, kad šie biurai turėtų veikti kaip tarpininkai, bendradarbiaujantys su valstybių narių viešojo administravimo institucijomis ir pilietine visuomene (įskaitant profesines sąjungas, verslo asociacijas ir viešas bei privačias įstaigas), ir aktyviai informuotų ES piliečius apie jų teises ir pareigas bei skatintų piliečius dalyvauti Europos Sąjungos demokratiniame gyvenime vietos lygmeniu; ragina valstybes nares ir regionų bei vietos lygmens subjektus aktyviai bendradarbiauti su šiais biurais; pabrėžia, kad turėtų būti numatyta šių biurų veiklos ir tokių programų, kaip programa „Europa piliečiams“, sąveika; prašo Komisijos užtikrinti, kad šie biurai centralizuotų susijusią informaciją, kuri leistų ES piliečiams naudotis savo teisėmis ir sudarytų palankesnes sąlygas naudotis ES piliečių teisėmis; mano, kad SOLVIT paslauga turėtų būti dar labiau supaprastinta, kad būtų galima veiksmingiau apsaugoti ES piliečių teises iki jiems pasitelkiant teisines ar administracines teisių gynimo priemones; |
| --- | --- |

30.

| 31. | taip pat ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kuriuo būtų stiprinamas „Europe Direct“ biurų vaidmuo ir naudojimasis ES pilietybe remiantis pagal Direktyvą 2014/54/ES darbuotojams suteiktomis teisėmis, įskaitant ES piliečių teises į apsaugą nuo diskriminacijos, naudojimąsi balsavimo teisėmis pagal SESV 22 straipsnį ir jų teises laisvai judėti pagal SESV 21 straipsnį ir Direktyvą 2004/38/EB, taip pat teisę į judėjimo laisvę, kurią naudojasi jų šeimos nariai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją imtis sistemingų veiksmų, susijusių su valstybių narių daromais Direktyvos 2004/38/EB pažeidimais, ir prašo atnaujinti ES gaires, skirtas teisės aktams, kurie turi poveikio ES piliečiams, taikyti ir aiškinti, kad būtų įtraukti naujausi ESTT sprendimai ir taip užtikrintas visapusiškas ES teisės veiksmingumas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina nuosekliai įgyvendinti lyčių aspekto integravimą į visas ES veiklos sritis, ypač priimant teisės aktus ar įgyvendinant su ES pilietybe susijusią politiką; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primena, jog nuo 2014 m. Parlamentas yra ne kartą reiškęs susirūpinimą dėl to, kad bet kuri nacionalinė programa, apimanti tiesioginį ar netiesioginį ES pilietybės pardavimą, pakerta pačią ES pilietybės sampratą; prašo Komisijos stebėti šias programas ir parengti nacionalinių programų, pagal kurias ES pilietybė suteikiama investuotojams, ataskaitą, kaip numatyta 2017 m. Pilietybės ataskaitoje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | apgailestauja, kad Komisijos 2017 m. pilietybės ataskaitoje neminima Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, teisė teikti peticijas, teisė kreiptis į Europos ombudsmeną, teisė susipažinti su dokumentais arba teisė remti Europos piliečių iniciatyvą; ragina Komisiją skirti daugiau dėmesio Chartijos nuostatoms ir kito vertinimo metu pašalinti trūkumus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad vis daugiau ES piliečių nukenčia nuo teroristinių išpuolių ne savo šalyje, todėl ragina valstybėse narėse skubiai parengti protokolus, siekiant padėti kitos šalies pilietybę turintiems europiečiams teroristinio išpuolio atveju, remiantis pasiūlymu dėl Direktyvos (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | siūlo valstybėms narėms gegužės 9-ąją paskelbti ne darbo diena visoje Europoje, siekiant stiprinti europietišką priklausymo bendruomenei pojūtį ir kurti erdvę pilietiniams judėjimams bei veiklai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pakartoja savo raginimą Komisijai pateikti pasiūlymą dėl Parlamento rekomendacijų dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo įgyvendinimo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tvirtai tiki, kad nediskriminavimo principas yra Europos pilietybės kertinis akmuo ir bendrasis principas bei pagrindinė ES teisės vertybė pagal ES sutarties 2 straipsnį; ragina Tarybą užbaigti horizontaliosios ES kovos su diskriminacija direktyvos priėmimą, kad būtų galima toliau užtikrinti pagrindines teises Sąjungoje priimant konkrečius ES teisės aktus, kuriais būtų visapusiškai įgyvendinami SESV 18 ir 19 straipsniai laikantis horizontaliojo požiūrio; apgailestauja dėl to, kad praėjus dešimtmečiui po Komisijos pasiūlymo paskelbimo Taryba vis dar blokuoja Kovos su diskriminacija direktyvos priėmimą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primena Sutartyse nustatytą prievolę prisijungti prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK); ragina Komisiją imtis reikiamų veiksmų siekiant užbaigti Sąjungos prisijungimą prie EŽTK ir prisijungti prie Europos socialinės chartijos; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad visų amžiaus grupių asmenų (formalusis ir neformalusis) kokybiškas pilietinis ugdymas yra labai svarbus siekiant, kad piliečiai galėtų užtikrintai naudotis demokratinėmis teisėmis ir kad demokratinė visuomenė tinkamai veiktų; pažymi, kad tik nuolatinės švietimo pastangos gali užtikrinti aktyvesnį dalyvavimą Europos lygmens rinkimuose ir skatinti Europos kultūrų tarpusavio supratimą ir solidarumą, taip pat įveikti diskriminaciją, išankstinį nusistatymą ir lyčių nelygybę; rekomenduoja kaip teisinį pagrindą naudoti SESV 165, 166 ir 167 straipsnius ir išnagrinėti, koks yra švietimo, profesinio mokymo ir jaunimo politikos potencialas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primena Europos politinių partijų indėlį „formuojant europinį politinį sąmoningumą ir reiškiant Sąjungos piliečių valią“ (ES sutarties 10 straipsnio 4 dalis); todėl ragina suteikti ES piliečiams galimybę tiesiogiai kreiptis dėl narystės politinėse partijose ES lygmeniu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | primena, kad reikia propaguoti Europos Parlamento rinkimų europinį aspektą, siekiant prisidėti prie Parlamento darbo ateityje jam naudojantis savo teisėkūros iniciatyva pagal SESV 225 straipsnį; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant remti Europos piliečių pilietines teises, įskaitant su balsavimu susijusias pilietines teises; pabrėžia, kad geresnė ir labiau sutelkta informacija apie Europos politiką ir ES teisės aktų poveikį piliečių kasdieniam gyvenimui užtikrintų didesnį rinkėjų dalyvavimą Europos Parlamento rinkimuose; primena, kad reikia skatinti dalyvauti Europos Parlamento rinkimuose didinant Europos politinių partijų matomumą; pakartoja, kad skatinimas dalyvauti Europos Parlamento rinkimuose yra bendra piliečių, valstybių narių ir ES atsakomybė; pabrėžia, kad reikia informuoti piliečius apie naujausią rinkimų įstatymo reformą ir Spitzenkandidat procedūrą; pabrėžia šios schemos politinę svarbą ir simbolinę reikšmę stiprinant ES pilietybę; |
| --- | --- |

43.

| 44. | primena, kad Europos Parlamentas yra visos Sąjungos parlamentas ir kad jis atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant ES politinių institucijų teisėtumą užtikrinant jų atskaitomybę vykdant parlamentinę kontrolę; todėl primygtinai reikalauja, kad būtų užtikrintos, konsoliduotos ir sustiprintos Parlamento teisėkūros ir kontrolės teisės; |
| --- | --- |

44.

| 45. | primena Komisijos gaires dėl Sąjungos duomenų apsaugos teisės taikymo rinkimuose ir jos 2018 m. rugsėjo 12 d. komunikatą dėl laisvų ir sąžiningų rinkimų Europoje apsaugos (COM(2018)0637); ragina dėti visas pastangas siekiant užtikrinti, kad rinkimams nebūtų daroma netinkama įtaka; pabrėžia, kad būtina apibrėžti ES kovos su propaganda, nukreipta prieš Europos Sąjungą, ir tikslinga dezinformacija politiką; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją aktyviau skatinti demokratinį dalyvavimą intensyvinant dialogą su piliečiais, didinant piliečių supratimą apie ES teisės aktų vaidmenį jų kasdieniame gyvenime ir pabrėžiant jų teisę balsuoti ir būti renkamiems vietos, nacionaliniu ir Europos lygmenimis; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją naudotis socialinės žiniasklaidos ir skaitmeninėmis priemonėmis ypatingą dėmesį skiriant jaunimo ir neįgaliųjų dalyvavimo didinimui; ragina sukurti ir įgyvendinti e. demokratijos priemones, pvz., internetines platformas, siekiant labiau tiesiogiai įtraukti piliečius į ES demokratinį gyvenimą ir skatinti jų dalyvavimą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pritaria spaudos ir multimedijos priemonių gamybai ir sklaidai visomis oficialiosiomis ES kalbomis, didžiausią dėmesį skiriant ES piliečių informuotumo apie jų teises didinimui ir jų gebėjimo veiksmingai šiomis teisėmis naudotis stiprinimui; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mano, kad, atsižvelgiant į didėjantį socialinės žiniasklaidos poveikį piliečių gyvenimui, Europos institucijos turėtų ir toliau kurti naujus mechanizmus ir viešąją politiką, skirtus pagrindinėms asmenų teisėms skaitmeninėje aplinkoje apsaugoti; pabrėžia, kad būtina užtikrinti patikimą, sąžiningą ir skaidrų keitimąsi piliečių duomenimis; pabrėžia, kad laisva žiniasklaida ir galimybė išgirsti įvairias nuomones yra neatskiriama sveikos demokratijos dalis ir kad žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas yra labai svarbus ir turėtų būti plėtojamas ankstyvame amžiuje; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina taikyti SESV 25 straipsnį ir imtis priemonių, kuriomis būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas naudotis ES pilietybe kasdieniame gyvenime; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pagal SESV 25 straipsnį prašo Komisijos kitoje Pilietybės ataskaitoje atsižvelgti į tai, kaip plėtojamos ES pilietybės teisės antrinės teisės aktuose ir į teismų praktiką, ir pasiūlyti veiksmų planą siekiant apjungti šią raidą, kad būtų oficialiai įvertinta Sąjungos pažanga šioje srityje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad galutinis šios proceso tikslas būtų pagal SESV 25 straipsnyje nustatytą procedūrą imtis konkrečių iniciatyvų siekiant konsoliduoti su pilietybe susijusias teises ir laisves parengiant ES pilietybės statutą, panašų į Europos socialinių teisių ramstį, įskaitant pagrindines teises ir laisves, įtvirtintas Pagrindinių teisių chartijoje, kartu su socialinėmis teisėmis, nustatytomis Europos socialinių teisių ramstyje, ir Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje įtvirtintomis vertybėmis, kaip Europos viešąją erdvę apibrėžiančius elementus, įskaitant, be kita ko, valdymo modelį, be kita ko, tai viešajai erdvei būtiną valdymo modelį, orumą, laisvę, teisinės valstybės principą, demokratiją, pliuralizmą, toleranciją, teisingumą ir solidarumą, lygybę ir nediskriminavimą, į kuriuos būtų atsižvelgta ateityje vykdant ar galiausiai pertvarkant Sutartis; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

(2)  OL L 158, 2004 4 30, p. 77.

(3)  OL L 115, 2014 4 17, p. 3.

(4)  OL L 141, 2011 5 27, p. 1.

(5)  OL L 107, 2016 4 22, p. 1.

(6)  OL L 255, 2005 9 30, p. 22.

(7)  OL L 354, 2013 12 28, p. 132.

(8)  OL L 106, 2015 4 24, p. 1.

(9)  OL C 252, 2018 7 18, p. 215.

(10)  OL C 355, 2017 10 20, p. 17.

(11)  OL C 482, 2016 12 23, p. 117.

(12)  OL C 58, 2018 2 15, p. 57.

(13)  OL C 263, 2018 7 25, p. 28.

(14)  OL C 263, 2018 7 25, p. 98.

(15)  OL C 463, 2018 12 21, p. 83.

(16)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0282.

(17)  OL C 463, 2018 12 21, p. 89.

(18)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0226.

(19)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0449.

(20)  Pvz., 2011 m. kovo 8 d. Teisingumo Teismo sprendimas Gerardo Ruiz Zambrano prieš Office national de l’emploi (ONEm), C-34/09, ECLI:EU:C:2011:124, 2010 m. kovo 2 d. Teisingumo Teismo sprendimas Janko Rottman prieš Freistaat Bayern, C-135/08, ECLI:EU:C:2010:104, 2011 m. gegužės 5 d. Teisingumo Teismo sprendimas Shirley McCarthy prieš Secretary of State for the Home Department, C-434/09, ECLI:EU:C:2011:277 ir 2011 m. lapkričio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimas Murat Dereci ir kiti prieš Bundesministerium für Inneres, C-256/11, ECLI:EU:C:2011:734.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/16

---

P8_TA(2019)0077

Sutarties nuostatų dėl tvirtesnio bendradarbiavimo įgyvendinimas

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sutarties nuostatų dėl tvirtesnio bendradarbiavimo įgyvendinimo (2018/2112(INI))

(2020/C 449/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarčių nuostatas, susijusias su tvirtesniu bendradarbiavimu ir ypač į Europos Sąjungos sutarties 20 straipsnį, 42 straipsnio 6 dalį, 44, 45 ir 46 straipsnius, taip pat į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 82, 83, 86, 87, 187, 188, 326, 327, 328, 329, 330, 331, 332, 333 ir 334 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarčių nuostatas, susijusias su tvirtesniu bendradarbiavimu ir ypač į Europos Sąjungos sutarties 20 straipsnį, 42 straipsnio 6 dalį, 44, 45 ir 46 straipsnius, taip pat į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 82, 83, 86, 87, 187, 188, 326, 327, 328, 329, 330, 331, 332, 333 ir 334 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarčių nuostatas dėl kitų esamų diferencijuotos integracijos rūšių, ypač į SESV 136, 137 ir 138 straipsnius, susijusius su nuostatomis, taikomomis valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarčių nuostatas dėl kitų esamų diferencijuotos integracijos rūšių, ypač į SESV 136, 137 ir 138 straipsnius, susijusius su nuostatomis, taikomomis valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 10 dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo, sukurto Europos Sąjungos sutarties 42 straipsniu, Protokolu Nr. 14 dėl Euro grupės ir Protokolą Nr. 19 dėl į Europos Sąjungos sistemą integruotos Šengeno acquis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 10 dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo, sukurto Europos Sąjungos sutarties 42 straipsniu, Protokolu Nr. 14 dėl Euro grupės ir Protokolą Nr. 19 dėl į Europos Sąjungos sistemą integruotos Šengeno acquis,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl euro zonos biudžeto pajėgumo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl euro zonos biudžeto pajėgumo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 16 d. rezoliuciją „Bendros saugumo ir gynybos politikos konstitucinė, teisinė ir institucinė reikšmė: Lisabonos sutarties suteiktos galimybės“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 16 d. rezoliuciją „Bendros saugumo ir gynybos politikos konstitucinė, teisinė ir institucinė reikšmė: Lisabonos sutarties suteiktos galimybės“ (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl diferencijuotos integracijos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl diferencijuotos integracijos (5),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 1 d. Komisijos baltąją knygą (COM(2017)2025) ir penkis paskesnius diskusijoms skirtus dokumentus (COM(2017)0206), COM(2017)0240, COM(2017)0291, COM(2017)0315, COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 1 d. Komisijos baltąją knygą (COM(2017)2025) ir penkis paskesnius diskusijoms skirtus dokumentus (COM(2017)0206), COM(2017)0240, COM(2017)0291, COM(2017)0315, COM(2017)0358),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 25 d. Romos deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 25 d. Romos deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti savo iniciatyva teikiamą pranešimą 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir jo 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti savo iniciatyva teikiamą pranešimą 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir jo 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A8-0038/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A8-0038/2019),

| A. | kadangi Sąjunga ypač suinteresuota įgyvendinti tvirtesnį bendradarbiavimą kai kuriose neišimtinės ES kompetencijos srityse, kad būtų daroma pažanga įgyvendinant Europos projektą ir palengvinamas piliečių gyvenimas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga ypač suinteresuota įgyvendinti tvirtesnį bendradarbiavimą kai kuriose neišimtinės ES kompetencijos srityse, kad būtų daroma pažanga įgyvendinant Europos projektą ir palengvinamas piliečių gyvenimas;

| B. | kadangi pagal ES sutarties 20 straipsnio 2 dalį tvirtesnis bendradarbiavimas yra kraštutinė priemonė, kai tokio bendradarbiavimo tikslų per pagrįstą laikotarpį Sąjunga kaip visuma negali pasiekti; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal ES sutarties 20 straipsnio 2 dalį tvirtesnis bendradarbiavimas yra kraštutinė priemonė, kai tokio bendradarbiavimo tikslų per pagrįstą laikotarpį Sąjunga kaip visuma negali pasiekti;

| C. | kadangi tvirtesnis bendradarbiavimas neturėtų būti vertinamas kaip valstybių narių atskirties ar padalijimo priemonė, o laikomas pragmatišku sprendimu siekiant Europos integracijos pažangos; |
| --- | --- |

C.

kadangi tvirtesnis bendradarbiavimas neturėtų būti vertinamas kaip valstybių narių atskirties ar padalijimo priemonė, o laikomas pragmatišku sprendimu siekiant Europos integracijos pažangos;

| D. | kadangi dėl jautraus tam tikrų politikos sričių pobūdžio sunku laikytis įprastos teisėkūros procedūros ne tik dėl vieningo sprendimo reikalavimo, bet ir dėl nusistovėjusios Tarybos praktikos, pagal kurią visada siekiama valstybių narių sutarimo, net jei kvalifikuota balsų dauguma būtų galima priimti sprendimą; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl jautraus tam tikrų politikos sričių pobūdžio sunku laikytis įprastos teisėkūros procedūros ne tik dėl vieningo sprendimo reikalavimo, bet ir dėl nusistovėjusios Tarybos praktikos, pagal kurią visada siekiama valstybių narių sutarimo, net jei kvalifikuota balsų dauguma būtų galima priimti sprendimą;

| E. | kadangi, išskyrus finansinių sandorių mokestį, visos tvirtesnio bendradarbiavimo iniciatyvos galėjo būti priimti Taryboje kvalifikuota balsų dauguma, jei vietoje vieningo balsavimo būtų buvusi taikoma ši taisyklė; |
| --- | --- |

E.

kadangi, išskyrus finansinių sandorių mokestį, visos tvirtesnio bendradarbiavimo iniciatyvos galėjo būti priimti Taryboje kvalifikuota balsų dauguma, jei vietoje vieningo balsavimo būtų buvusi taikoma ši taisyklė;

| F. | kadangi esama atvejų, kai valstybių narių pogrupiai vykdo dvišalį ar daugiašalį tarpusavio bendradarbiavimą ne pagal Sutartis, pavyzdžiui, tokiose srityse kaip gynyba; kadangi dėl ekonomikos ir pinigų krizės daromas spaudimas greitai priimti sprendimus ir įveikti vieningo sprendimo reikalavimo keliamą problemą tam tikrose srityse lėmė tarpvyriausybinių priemonių, nesusijusių su ES teisine sistema, pvz., Europos stabilumo mechanizmo (ESM) ir Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje (SSKV arba fiskalinio susitarimo), priėmimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi esama atvejų, kai valstybių narių pogrupiai vykdo dvišalį ar daugiašalį tarpusavio bendradarbiavimą ne pagal Sutartis, pavyzdžiui, tokiose srityse kaip gynyba; kadangi dėl ekonomikos ir pinigų krizės daromas spaudimas greitai priimti sprendimus ir įveikti vieningo sprendimo reikalavimo keliamą problemą tam tikrose srityse lėmė tarpvyriausybinių priemonių, nesusijusių su ES teisine sistema, pvz., Europos stabilumo mechanizmo (ESM) ir Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje (SSKV arba fiskalinio susitarimo), priėmimą;

| G. | kadangi tvirtesnis bendradarbiavimas yra procedūra, pagal kurią mažiausiai devynioms valstybėms narėms leidžiama tvirčiau bendradarbiauti tam tikroje srityje ES struktūrų ribose, tačiau nedalyvaujant kitoms valstybėms narėms; kadangi tvirtesnis bendradarbiavimas toms dalyvaujančioms valstybėms narėms suteikia galimybę pasiekti bendrą tikslą ar įgyvendinti iniciatyvą ir įveikti sąstingį derybose arba kitos valstybės narės ar valstybių narių blokavimą, kai reikalaujama vienbalsiškumo; kadangi remiantis ES sutarties 20 straipsnio 4 dalimi, pagal tvirtesnio bendradarbiavimo nuostatą priimti teisės aktai privalomi tik jame dalyvaujančioms valstybėms narėms; kadangi tvirtesnis bendradarbiavimas apsiriboja sritimis, kuriose ES neturi išimtinės kompetencijos; |
| --- | --- |

G.

kadangi tvirtesnis bendradarbiavimas yra procedūra, pagal kurią mažiausiai devynioms valstybėms narėms leidžiama tvirčiau bendradarbiauti tam tikroje srityje ES struktūrų ribose, tačiau nedalyvaujant kitoms valstybėms narėms; kadangi tvirtesnis bendradarbiavimas toms dalyvaujančioms valstybėms narėms suteikia galimybę pasiekti bendrą tikslą ar įgyvendinti iniciatyvą ir įveikti sąstingį derybose arba kitos valstybės narės ar valstybių narių blokavimą, kai reikalaujama vienbalsiškumo; kadangi remiantis ES sutarties 20 straipsnio 4 dalimi, pagal tvirtesnio bendradarbiavimo nuostatą priimti teisės aktai privalomi tik jame dalyvaujančioms valstybėms narėms; kadangi tvirtesnis bendradarbiavimas apsiriboja sritimis, kuriose ES neturi išimtinės kompetencijos;

| H. | kadangi pagal SESV 328 straipsnio 1 dalį „Komisija ir tvirtesniame bendradarbiavime dalyvaujančios valstybės narės skatina jame dalyvauti kuo didesnį valstybių narių skaičių“; |
| --- | --- |

H.

kadangi pagal SESV 328 straipsnio 1 dalį „Komisija ir tvirtesniame bendradarbiavime dalyvaujančios valstybės narės skatina jame dalyvauti kuo didesnį valstybių narių skaičių“;

| I. | kadangi patirtis rodo, kad dėl tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimo teisės srityje pasiekta gerų rezultatų (6), taigi atsiveria įdomių galimybių, susijusių su turto teisinio režimo taisyklėmis (7), Europos bendruoju patentu ir Europos prokuratūra; |
| --- | --- |

I.

kadangi patirtis rodo, kad dėl tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimo teisės srityje pasiekta gerų rezultatų (6), taigi atsiveria įdomių galimybių, susijusių su turto teisinio režimo taisyklėmis (7), Europos bendruoju patentu ir Europos prokuratūra;

| J. | kadangi pradinė tvirtesnio bendradarbiavimo vykdymo patirtis atskleidė sunkumus, susijusius su šios koncepcijos taikymu, nes Sutartyse numatytos ribotos jo praktinio įgyvendinimo nuostatos ir Sąjungos institucijos imasi nepakankamų tolesnių veiksmų; |
| --- | --- |

J.

kadangi pradinė tvirtesnio bendradarbiavimo vykdymo patirtis atskleidė sunkumus, susijusius su šios koncepcijos taikymu, nes Sutartyse numatytos ribotos jo praktinio įgyvendinimo nuostatos ir Sąjungos institucijos imasi nepakankamų tolesnių veiksmų;

| K. | kadangi skirtingų federalinių modelių, naudojamų ES valstybėse narėse ir federacijose už Sąjungos ribų, analizė atskleidė, kad subfederaliniai subjektai bendrų interesų srityse dažnai naudojasi lanksčiais bendradarbiavimo mechanizmais; |
| --- | --- |

K.

kadangi skirtingų federalinių modelių, naudojamų ES valstybėse narėse ir federacijose už Sąjungos ribų, analizė atskleidė, kad subfederaliniai subjektai bendrų interesų srityse dažnai naudojasi lanksčiais bendradarbiavimo mechanizmais;

| L. | kadangi nenaudojant pereinamojo laikotarpio nuostatų siekiant pereiti nuo vienbalsiškumo prie kvalifikuotos balsų daugumos Taryboje ir nesant išsamios Sutarčių reformos, atrodo, kad ateityje valstybės narės turės taikyti nuostatas dėl tvirtesnio bendradarbiavimo bendroms problemoms spręsti ir bendriems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

L.

kadangi nenaudojant pereinamojo laikotarpio nuostatų siekiant pereiti nuo vienbalsiškumo prie kvalifikuotos balsų daugumos Taryboje ir nesant išsamios Sutarčių reformos, atrodo, kad ateityje valstybės narės turės taikyti nuostatas dėl tvirtesnio bendradarbiavimo bendroms problemoms spręsti ir bendriems tikslams pasiekti;

| M. | kadangi svarbu sklandžiai taikyti tvirtesnį bendradarbiavimą siekiant sudaryti klausimų, kuriuos reikia spręsti, sąrašą ir parengti veiksmingo tvirtesnio bendradarbiavimo veikimo gaires laikantis Sutarčių nuostatų ir principų; |
| --- | --- |

M.

kadangi svarbu sklandžiai taikyti tvirtesnį bendradarbiavimą siekiant sudaryti klausimų, kuriuos reikia spręsti, sąrašą ir parengti veiksmingo tvirtesnio bendradarbiavimo veikimo gaires laikantis Sutarčių nuostatų ir principų;

Pagrindinės pastabos

| 1. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad, nors tvirtesnis bendradarbiavimas yra bendrų problemų sprendimo būdas pasinaudojant Sąjungos institucine struktūra ir taip sumažinant dalyvaujančių valstybių narių administracines išlaidas, jis ne visiškai panaikino būtinybę taikyti tarpvyriausybinius pogrupių sprendimus, kurie nepatenka į Sutarčių taikymo sritį, o tai neigiamai veikia tai, kaip nuosekliai taikoma ES teisinė sistema, todėl nėra tinkamos demokratinės kontrolės; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad ES turi būti išsaugota bendra institucinė sistema siekiant jos bendrų tikslų ir užtikrinti visų piliečių lygybės principą; primygtinai reikalauja, kad būtų laikomasi Bendrijos arba Sąjungos metodo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad tvirtesnis bendradarbiavimas, priešingai nei tarpvyriausybinės sutartys, yra problemų sprendimo priemonė, kuri yra ne tik teisėta, bet taip pat patogi, nes ji grindžiama Sutarties nuostatomis ir veikia Sąjungos institucinėje struktūroje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad nors dėl savo kaip kraštutinės priemonės prigimties, tvirtesnis bendradarbiavimas nebuvo plačiai naudojamas nuo tada, kai jis buvo numatytas pagal Amsterdamo sutartį, atrodo, kad jis tampa vis svarbesnis ir duoda apčiuopiamų rezultatų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis turima patirtimi, tvirtesnis bendradarbiavimas dažniausiai atsiranda srityse, kurioms taikoma speciali teisėkūros procedūra, pagal kurią reikalingas vieningas sprendimas, ir daugiausia buvo naudojamas teisingumo ir vidaus reikalų srityse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad iki šiol tvirtesnio bendradarbiavimo pradėjimo ir įgyvendinimo procedūra buvo gana ilga, ypač dėl to, kad neaiškiai apibrėžtas tinkamas laikotarpis, per kurį galima įsitikinti, ar negalima pasiekti būtinos balsavimo ribos, ir dėl tvirtos politinės valios siekti spartesnės pažangos trūkumo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad dėl to, jog nėra aiškių tvirtesnio bendradarbiavimo kūrimo ir administravimo gairių, pavyzdžiui, dėl bendrųjų institucijų taikytinos teisės arba procedūrų atšaukti jau esamą bendradarbiavimą, glaudesnio bendradarbiavimo sudarymas galėjo tapti mažiau tikėtinas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad nors tvirtesnis bendradarbiavimas vykdomas naudojantis Sąjungos institucine ir teisine sistema, jo savaiminė integracija į acquis nenumatyta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad nors tvirtesnis bendradarbiavimas laikomas antru pagal tinkamumą scenarijumi, jis vis dar yra perspektyvus būdas siekiant spręsti problemas Sąjungos lygmeniu ir priemonė kai kurioms institucinėms aklavietėms įveikti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad norint veiksmingai įgyvendinti ir organizuoti tvirtesnį bendradarbiavimą, nesvarbu, kokioje politikos srityje ar kokia forma tai būtų daroma, reikia rasti atsakymus į tuos pačius klausimus; |
| --- | --- |

10.

Rekomendacijos

| 11. | atsižvelgdamas į tai, siūlo rasti atsakymus į tuos klausimus ir laikytis toliau nurodytų veiksmų gairių, kad būtų užtikrintas sklandus ir veiksmingas tvirtesnio bendradarbiavimo įgyvendinimas; |
| --- | --- |

11.

Sprendimų priėmimo procesas

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad politinį postūmį tvirtesniam bendradarbiavimui turėtų suteikti valstybės narės, tačiau diskusijos dėl jo turinio turėtų būti grindžiamos Komisijos pasiūlymu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad pagal SESV 225 straipsnį Parlamentui suteikiama kvaziteisėkūros iniciatyvos teisė, kuri turėtų būti aiškinama kaip galimybė Parlamentui inicijuoti tvirtesnį bendradarbiavimą remiantis Komisijos pasiūlymu, dėl kurio nepavyksta pasiekti susitarimo taikant įprastą sprendimų priėmimo procedūrą per dvi iš eilės pirmininkavimo Tarybai kadencijas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad reikėtų daryti išvadą, jog bendradarbiavimo tikslų negalima pasiekti visoje Sąjungoje, laikantis ES sutarties 20 straipsnyje nustatyto reikalavimo, jei per laikotarpį, kuris apima dvi iš eilės Tarybai pirmininkausiančias valstybes nares, Taryboje nebuvo padaryta esminės pažangos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rekomenduoja, kad valstybių narių prašymai užtikrinti tvirtesnį tarpusavio bendradarbiavimą iš esmės būtų grindžiami tikslais, kurie būtų bent jau tokie pat ambicingi, kaip Komisijos pateikti tikslai, prieš nustatant, kad tikslų negalima pasiekti visoje Sąjungoje per pagrįstą laikotarpį; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primygtinai rekomenduoja, kad SESV 333 straipsnyje įtvirtinta speciali nuostata dėl pereigos būtų taikoma norint pereiti nuo vieningo balsavimo prie kvalifikuotos balsų daugumos ir nuo specialios prie įprastos teisėkūros procedūros iš karto po to, kai Taryba patvirtina susitarimą dėl tvirtesnio bendradarbiavimo pradžios, siekiant išvengti naujų blokavimo atvejų, jei dalyvaujančių valstybių narių skaičius yra didelis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, jog būtina, kad sprendimu, kuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti, būtų nustatyta santykių su nedalyvaujančiomis valstybėmis narėmis struktūra; mano, kad valstybės narės, nedalyvaujančios vykdant tokį tvirtesnį bendradarbiavimą, vis tiek turėtų būti įtrauktos į svarstymus, susijusius su klausimais, kuriuos tokiu bendradarbiavimu yra bandoma spręsti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena, kad ir Komisija, ir Tarybos sekretoriatai turi atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant, kad tvirtesnio bendradarbiavimo nevykdančios valstybės narės nebūtų paliktos nuošalyje, dėl ko joms būtų sunku dalyvauti vėlesniame etape; |
| --- | --- |

18.

Administravimas

| 19. | rekomenduoja Komisijai aktyviai dalyvauti visuose tvirtesnio bendradarbiavimo etapuose – pateikus pasiūlymą, vykstant svarstymams dėl tvirtesnio bendradarbiavimo ir jį įgyvendinant; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tvirtina, kad ES institucijų vieningumas turėtų būti išlaikytas ir kad tvirtesnis bendradarbiavimas neturėtų skatinti lygiagrečios institucinės tvarkos kūrimo, tačiau galėtų sudaryti sąlygas prireikus, ES teisinės sistemos apimtyje, sukurti specialias įstaigas, nedarant poveikio Sąjungos institucijų ir įstaigų kompetencijai ir vaidmeniui; |
| --- | --- |

20.

Parlamentinis tikrinimas

| 21. | primena, kad Parlamentas yra atsakingas už tvirtesnio bendradarbiavimo parlamentinę kontrolę; ragina nacionalinius parlamentus ir, kai tinkama, valstybių narių, kuriose tai yra svarbu, regionų parlamentų, taip pat Europos Parlamento, dalyvavimą vykdant tvirtesnio bendradarbiavimo demokratinę priežiūrą, jei tai susiję su pasidalijamosios kompetencijos politikos sritimis; pabrėžia galimybę įsteigti tarpparlamentinį forumą, panašų į pvz. tarpparlamentinę konferenciją pagal SSKV 13 straipsnį ir Tarpparlamentinę konferenciją bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) klausimais, jei to reikia ir nepažeidžiant Parlamento įgaliojimų; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad valstybės narės, dalyvaujančios tvirtesniame bendradarbiavime, turi įtraukti tuos regionus, kurie turi teisėkūros galią jiems įtakos turinčiose bylose, siekdamos laikytis vidinio įgaliojimų pasidalijimo principo ir stiprinti tokio tvirtesnio bendradarbiavimo socialinį teisėtumą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rekomenduoja Parlamentui atlikti svarbesnį vaidmenį stiprinant bendradarbiavimą siūlant Komisijai naujas bendradarbiavimo formas pagal SESV 225 straipsnį ir stebint pasiūlymus ar esamą bendradarbiavimą; yra įsitikinęs, kad Parlamentas turėtų dalyvauti kiekviename procedūros etape, o ne tik laukti, kol bus gautas jo pritarimas, ir kad jis turėtų gauti reguliarias ataskaitas bei galėti teikti pastabas dėl tvirtesnio bendradarbiavimo įgyvendinimo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Tarybą prieš pateikiant prašymą dėl Parlamento pritarimo galutiniam tekstui įtraukti Parlamentą į galimą būsimą tvirtesnio bendradarbiavimo procedūrą, siekiant užtikrinti maksimalų Sąjungos teisėkūros institucijų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vis dėlto apgailestauja, kad nepaisant Parlamento konstruktyvaus ir nuosaikaus požiūrio į tvirtesnio bendradarbiavimo procedūrą, Taryba neparodė didelio intereso oficialiai įtvirtinti bendradarbiavimą su Parlamentu prieš pateikiant jam prašymą dėl pritarimo galutiniam derybose sutartam tekstui; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, jog būtina, kad Parlamentas pagerintų savo vidaus organizacinę struktūrą, susijusią su tvirtesniu bendradarbiavimu; mano, kad šiuo tikslu reikėtų, jog kiekvienu tvirtesnio bendradarbiavimo atveju dalyvautų atitinkamas nuolatinis komitetas ir rekomenduoja, kad pagal Parlamento darbo tvarkos taisykles būtų leidžiama steigti ad hoc pakomitečius, kuriuose visapusiška narystė visų pirma būtų teikiama tiems EP nariams, kurie renkami valstybėse narėse, dalyvaujančiose tokiame tvirtesnio bendradarbiavimo procese; |
| --- | --- |

26.

Biudžetas

| 27. | mano, kad veiklos išlaidas, susijusias su tvirtesniu bendradarbiavimu, turėtų padengti dalyvaujančios valstybės narės ir jei šios išlaidos padengiamos iš ES biudžeto, nedalyvaujančiosios valstybės narės turėtų gauti kompensaciją, nebent Taryba, pasikonsultavusi su Parlamentu, pagal SESV 332 straipsnį nusprendžia, kad toks bendradarbiavimas turi būti finansuojamas iš ES biudžeto ir dėl to šios išlaidos priklauso tai pačiai daliai, kuriai taikoma metinė biudžeto procedūra; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad jei veikla, reglamentuojama pagal tvirtesnio bendradarbiavimo sistemą, duoda pajamų, šios pajamos turėtų būti skiriamos veiklos išlaidoms, susijusioms su tvirtesniu bendradarbiavimu, padengti; |
| --- | --- |

28.

Jurisdikcija

| 29. | mano, kad tvirtesnis bendradarbiavimas turėtų būti priskirtas tiesioginei Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai, nedarant poveikio galimybei patvirtinti arbitražo procedūrą arba pirmosios instancijos ginčų sprendimo teismą, kurio reikia konkretaus tvirtesnio bendradarbiavimo atveju, nebent sutartyje yra numatyta kitaip, kas turėtų būti nurodyta teisės akte, kuriuo nustatomas tvirtesnis bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad jei tvirtesnio bendradarbiavimo atveju reikia sukurti specialų arbitražo mechanizmą arba teismą, galutinis arbitražo organas visada turėtų būti Europos Sąjungos Teisingumo Teismas; |
| --- | --- |

30.

Sąjungos institucinės struktūros pritaikymas

| 31. | siūlo sukurti specialų Komisijos padalinį, kuris būtų atsakingas už tvirtesnio bendradarbiavimo klausimus ir kuriam vadovautų vienas iš Komisijos narių, atsakingų už tarpinstitucinius santykius, kad būtų galima koordinuoti ir racionalizuoti tvirtesnio bendradarbiavimo iniciatyvų institucinę sistemą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mano, kad tvirtesnio bendradarbiavimo klausimais būtinas iniciatyvesnis Komisijos ir Tarybos sekretoriatų vaidmuo, todėl siūlo jiems aktyviai ieškoti sričių, kartu su Regionų komitetu ir ypač su Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) platforma, kuriose tvirtesnis bendradarbiavimas galėtų būti naudingas siekiant Europos projekto įgyvendinimo pažangos, arba sričių, artimų esamoms tvirtesnio bendradarbiavimo formoms, kad būtų išvengta dubliavimosi ir prieštaravimų; |
| --- | --- |

32.

Valstybių narių pasitraukimas arba pašalinimas

| 33. | atkreipia dėmesį į tai, kad Sutartyse nėra nuostatų dėl valstybių narių galimybių pasitraukti arba būti pašalintoms iš esamų tvirtesnio bendradarbiavimo atvejų, išskyrus nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO); |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad visais tvirtesnio bendradarbiavimo atvejais turėtų būti nustatytos aiškios taisyklės dėl valstybės narės pasitraukimo, jei ji nebenori dalyvauti, ir pašalinimo, jei ji nebeatitinka tvirtesnio bendradarbiavimo sąlygų; pataria teisės akte, kuriuo nustatomas tvirtesnis bendradarbiavimas, nurodyti galimo valstybės narės pasitraukimo ar pašalinimo sąlygas; |
| --- | --- |

34.

Rekomendacijos dėl tvirtesnio bendradarbiavimo raidos ateityje

| 35. | mano, kad būtina parengti procedūrą, pagal kurią tvirtesnis bendradarbiavimas didelės politinės svarbos srityse būtų patvirtinamas neviršijant dviejų vienas po kito einančių pirmininkavimo Tarybai laikotarpių; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primygtinai ragina tvirčiau bendradarbiauti valstybes nares, kurios siekia integruoti tvirtesnį bendradarbiavimą į acquis communautaire; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją, remiantis SESV 175 straipsnio trečia pastraipa arba 352 straipsniu, pateikti pasiūlymą dėl reglamento, siekiant supaprastinti ir suvienodinti atitinkamą tvirtesnio bendradarbiavimo teisinę sistemą (pavyzdžiui, pagrindinius taikytinų teisės aktų dėl bendrų institucijų principus arba Parlamento nario pasitraukimo iš rinkos principus), taip palengvinant tokio bendradarbiavimo sudarymą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | siūlo, kad kitoje Sutarčių redakcijoje būtų išnagrinėta galimybė regionams arba subnacionaliniams subjektams, kurie atlieka svarbų vaidmenį vykdant tvirtesnį bendradarbiavimą, kai pastarieji yra susiję su išskirtinės atitinkamo lygmens kompetencijos sritimi, tinkamai laikantis nacionalinių konstitucijų; |
| --- | --- |

38.

o

o
  o

| 39. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  OL C 252, 2018 7 18, p. 215.

(2)  OL C 252, 2018 7 18, p. 201.

(3)  OL C 252, 2018 7 18, p. 235.

(4)  OL C 263, 2018 7 25, p. 125.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0044.

(6)  2010 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1259/2010, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje (OL L 343, 2010 12 29, p. 10).

(7)  2016 m. birželio 24 d. Tarybos reglamentas (ES) 2016/1103, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas jurisdikcijos, taikytinos teisės ir teismo sprendimų sutuoktinių turto teisinių režimų klausimais pripažinimo ir vykdymo srityje (OL L 183, 2016 7 8, p. 1).

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/22

---

P8_TA(2019)0078

Sutarties nuostatų dėl Parlamento įgaliojimų vykdyti politinę Komisijos kontrolę įgyvendinimas

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sutarties nuostatų dėl Parlamento įgaliojimų vykdyti politinę Komisijos kontrolę įgyvendinimo (2018/2113(INI))

(2020/C 449/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties nuostatas dėl Europos Parlamento vykdomos Europos Komisijos priežiūros, visų pirma į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 14, 17 ir 25 straipsnius bei į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 121, 159, 161, 175, 190, 225, 226, 230, 233, 234, 249, 290, 291, 319 ir 325 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties nuostatas dėl Europos Parlamento vykdomos Europos Komisijos priežiūros, visų pirma į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 14, 17 ir 25 straipsnius bei į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 121, 159, 161, 175, 190, 225, 226, 230, 233, 234, 249, 290, 291, 319 ir 325 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 17 straipsnį, pagal kurį Komisija įgaliojama remti bendruosius Sąjungos interesus ir jai suteikiama išskirtinė teisė imtis atitinkamos iniciatyvos šiuo tikslu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 17 straipsnį, pagal kurį Komisija įgaliojama remti bendruosius Sąjungos interesus ir jai suteikiama išskirtinė teisė imtis atitinkamos iniciatyvos šiuo tikslu,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros ir į 2013 m. Tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros ir į 2013 m. Tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 7 d. sprendimą dėl Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių peržiūros, ypač į jo 2 ir 8 dalis, kuriose dar kartą patvirtinama, kad Spitzenkandidaten procesas grindžiamas sėkminga konstitucine ir politine praktika, atspindinčia Sutartyse numatytą tarpinstitucinę pusiausvyrą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 7 d. sprendimą dėl Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių peržiūros, ypač į jo 2 ir 8 dalis, kuriose dar kartą patvirtinama, kad Spitzenkandidaten procesas grindžiamas sėkminga konstitucine ir politine praktika, atspindinčia Sutartyse numatytą tarpinstitucinę pusiausvyrą (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 16 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento reglamento dėl išsamių Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų ir dėl Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, EAPB, Euratomas panaikinimo (4), taip pat į vykstančias tarpinstitucines derybas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 16 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento reglamento dėl išsamių Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų ir dėl Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, EAPB, Euratomas panaikinimo (4), taip pat į vykstančias tarpinstitucines derybas,

| — | atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno ataskaitą dėl posėdžių ir dokumentų tikrinimo nagrinėjant sujungtus skundus 488/2018/KR ir 514/2018/KR dėl naujojo Komisijos generalinio sekretoriaus paskyrimo, taip pat Ombudsmeno rekomendaciją dėl šių bylų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno ataskaitą dėl posėdžių ir dokumentų tikrinimo nagrinėjant sujungtus skundus 488/2018/KR ir 514/2018/KR dėl naujojo Komisijos generalinio sekretoriaus paskyrimo, taip pat Ombudsmeno rekomendaciją dėl šių bylų,

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisykles, įskaitant 52 straipsnį, ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisykles, įskaitant 52 straipsnį, ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto kontrolės komiteto nuomonę (A8–0033/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto kontrolės komiteto nuomonę (A8–0033/2019),

| A. | kadangi pagal Sutartyse įtvirtintą Sąjungos institucinę struktūrą Parlamentui, kaip Sąjungos teisėkūros institucijai, suteikiama atsakomybė vykdyti Komisijos politinę priežiūrą; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Sutartyse įtvirtintą Sąjungos institucinę struktūrą Parlamentui, kaip Sąjungos teisėkūros institucijai, suteikiama atsakomybė vykdyti Komisijos politinę priežiūrą;

| B. | kadangi yra įvairių priemonių, kuriomis Parlamentas gali naudotis siekdamas Komisijos atskaitomybės, pavyzdžiui, siūlymas pareikšti nepasitikėjimą (ES sutarties 17 straipsnis ir SESV 234 straipsnis), galimybė prašyti Komisijos pirmininko pareikšti nepasitikėjimą Komisijos nariu (Parlamento darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnio dalis), tyrimo teisė (SESV 226 straipsnis), deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų priežiūros kompetencija (SESV 290 ir 291 straipsniai), teisė pateikti klausimų, į kuriuos atsakoma žodžiu arba raštu (SESV 230 straipsnio 2 dalis) ir Parlamento teisė iškelti bylą prieš Komisiją teisėtumo klausimu (SESV 263 straipsnis) arba Komisijos neveikimo atveju; |
| --- | --- |

B.

kadangi yra įvairių priemonių, kuriomis Parlamentas gali naudotis siekdamas Komisijos atskaitomybės, pavyzdžiui, siūlymas pareikšti nepasitikėjimą (ES sutarties 17 straipsnis ir SESV 234 straipsnis), galimybė prašyti Komisijos pirmininko pareikšti nepasitikėjimą Komisijos nariu (Parlamento darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnio dalis), tyrimo teisė (SESV 226 straipsnis), deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų priežiūros kompetencija (SESV 290 ir 291 straipsniai), teisė pateikti klausimų, į kuriuos atsakoma žodžiu arba raštu (SESV 230 straipsnio 2 dalis) ir Parlamento teisė iškelti bylą prieš Komisiją teisėtumo klausimu (SESV 263 straipsnis) arba Komisijos neveikimo atveju;

| C. | kadangi be šių priemonių Parlamentas turi dar daug valdymo priežiūros priemonių, kuriomis jis gali aktyviai formuoti Europos politinę darbotvarkę; |
| --- | --- |

C.

kadangi be šių priemonių Parlamentas turi dar daug valdymo priežiūros priemonių, kuriomis jis gali aktyviai formuoti Europos politinę darbotvarkę;

| D. | kadangi biudžetas yra svarbiausia Europos Sąjungos priemonė siekiant įgyvendinti jos tikslus ir strategijas ir todėl biudžeto kontrolė yra nepaprastai svarbi; |
| --- | --- |

D.

kadangi biudžetas yra svarbiausia Europos Sąjungos priemonė siekiant įgyvendinti jos tikslus ir strategijas ir todėl biudžeto kontrolė yra nepaprastai svarbi;

| E. | kadangi pagrindinių kandidatų (vok. Spitzenkandidaten) procesas atspindi Parlamento ir Komisijos tarpinstitucinę pusiausvyrą ir todėl iš esmės konsolidavo ir sustiprino šių institucijų ryšį, todėl Komisija buvo labiau politizuota ir dėl to turi padidėti parlamentinė jos vykdomųjų funkcijų priežiūra; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagrindinių kandidatų (vok. Spitzenkandidaten) procesas atspindi Parlamento ir Komisijos tarpinstitucinę pusiausvyrą ir todėl iš esmės konsolidavo ir sustiprino šių institucijų ryšį, todėl Komisija buvo labiau politizuota ir dėl to turi padidėti parlamentinė jos vykdomųjų funkcijų priežiūra;

| F. | kadangi ES sutarties 17 straipsnyje nustatyta, kad Komisijos pirmininką renka Parlamentas, remdamasis ES valstybių ir vyriausybių vadovų pasiūlymu ir atsižvelgdamas į Europos Parlamento rinkimų rezultatus bei konsultacijas su Parlamentu; kadangi ES sutarties 17 straipsnyje taip pat nustatyta, kad ta pati procedūra turėtų būti taikoma ir tuo atveju, jei Parlamentas atmeta pasiūlytą kandidatą, įskaitant Parlamento konsultaciją; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES sutarties 17 straipsnyje nustatyta, kad Komisijos pirmininką renka Parlamentas, remdamasis ES valstybių ir vyriausybių vadovų pasiūlymu ir atsižvelgdamas į Europos Parlamento rinkimų rezultatus bei konsultacijas su Parlamentu; kadangi ES sutarties 17 straipsnyje taip pat nustatyta, kad ta pati procedūra turėtų būti taikoma ir tuo atveju, jei Parlamentas atmeta pasiūlytą kandidatą, įskaitant Parlamento konsultaciją;

| G. | kadangi visi paskirtieji Komisijos nariai išklausomi prieš įgaliojimų suteikimą Komisijos narių kolegijai ir kadangi per savo kadenciją Parlamentas gali peržiūrėti paskirtųjų Komisijos narių per jų klausymus prieš paskyrimą išreikštus įsipareigojimus ir prioritetus, įskaitant vertinimą, ar dėl savo asmeninės patirties jie yra tinkami vykdyti reikalavimus, nustatytus vykdantiems atitinkamas pareigas; |
| --- | --- |

G.

kadangi visi paskirtieji Komisijos nariai išklausomi prieš įgaliojimų suteikimą Komisijos narių kolegijai ir kadangi per savo kadenciją Parlamentas gali peržiūrėti paskirtųjų Komisijos narių per jų klausymus prieš paskyrimą išreikštus įsipareigojimus ir prioritetus, įskaitant vertinimą, ar dėl savo asmeninės patirties jie yra tinkami vykdyti reikalavimus, nustatytus vykdantiems atitinkamas pareigas;

| H. | kadangi pagal Sutartis Parlamentui suteikiama teisė balsuoti dėl siūlymo pareikšti nepasitikėjimą visa Komisija, tačiau jis negali balsuoti, kad būtų pareikštas nepasitikėjimas vienu Komisijos nariu; |
| --- | --- |

H.

kadangi pagal Sutartis Parlamentui suteikiama teisė balsuoti dėl siūlymo pareikšti nepasitikėjimą visa Komisija, tačiau jis negali balsuoti, kad būtų pareikštas nepasitikėjimas vienu Komisijos nariu;

| I. | kadangi, nepaisant bendros Komisijos narių kolegijos atsakomybės, Parlamentas turėtų užtikrinti veiksmingą politinę kiekvieno Komisijos nario darbo priežiūrą; |
| --- | --- |

I.

kadangi, nepaisant bendros Komisijos narių kolegijos atsakomybės, Parlamentas turėtų užtikrinti veiksmingą politinę kiekvieno Komisijos nario darbo priežiūrą;

| J. | kadangi neseniai paskyrus naująjį Komisijos generalinį sekretorių buvo išreikštas rimtas susirūpinimas dėl vyresniųjų Komisijos pareigūnų vaidmens ir politinės įtakos; |
| --- | --- |

J.

kadangi neseniai paskyrus naująjį Komisijos generalinį sekretorių buvo išreikštas rimtas susirūpinimas dėl vyresniųjų Komisijos pareigūnų vaidmens ir politinės įtakos;

| K. | kadangi turėtų būti atlikta nauja, atitinkanti taisykles, Komisijos generalinio sekretoriaus paskyrimo procedūra, kai 2019 m. bus paskirti naujas Komisijos pirmininkas ir nauji Komisijos nariai; |
| --- | --- |

K.

kadangi turėtų būti atlikta nauja, atitinkanti taisykles, Komisijos generalinio sekretoriaus paskyrimo procedūra, kai 2019 m. bus paskirti naujas Komisijos pirmininkas ir nauji Komisijos nariai;

| L. | kadangi Komisija pagal Sutartis įpareigota teikti Parlamentui reguliarius pranešimus: kasmet – apie bendrą Sąjungos veiklą (SESV 249 straipsnis); kas trejus metus – apie nediskriminavimo ir Sąjungos pilietybės nuostatos taikymą (SESV 25 straipsnis); apie ekonominės politikos daugiašalės priežiūros rezultatus (SESV 121 straipsnio 5 dalis); kas trejus metus – apie socialinės politikos srityje padarytą pažangą (SESV 159 ir 161 straipsniai); kas trejus metus – apie pažangą, padarytą siekiant ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos (SESV 175 straipsnis); kasmet – apie Sąjungos mokslinių tyrimų veiklą (SESV 190 straipsnis); kasmet – apie kovą su sukčiavimu (SESV 325 straipsnis) ir vedant derybas su trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis (SESV 207 straipsnis); |
| --- | --- |

L.

kadangi Komisija pagal Sutartis įpareigota teikti Parlamentui reguliarius pranešimus: kasmet – apie bendrą Sąjungos veiklą (SESV 249 straipsnis); kas trejus metus – apie nediskriminavimo ir Sąjungos pilietybės nuostatos taikymą (SESV 25 straipsnis); apie ekonominės politikos daugiašalės priežiūros rezultatus (SESV 121 straipsnio 5 dalis); kas trejus metus – apie socialinės politikos srityje padarytą pažangą (SESV 159 ir 161 straipsniai); kas trejus metus – apie pažangą, padarytą siekiant ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos (SESV 175 straipsnis); kasmet – apie Sąjungos mokslinių tyrimų veiklą (SESV 190 straipsnis); kasmet – apie kovą su sukčiavimu (SESV 325 straipsnis) ir vedant derybas su trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis (SESV 207 straipsnis);

| M. | be to, kadangi dėl antrinių teisės aktų Komisija įpareigota peržiūrėti ir vertinti įvairias direktyvas ir reglamentus bei pateikti savo išvadas; |
| --- | --- |

M.

be to, kadangi dėl antrinių teisės aktų Komisija įpareigota peržiūrėti ir vertinti įvairias direktyvas ir reglamentus bei pateikti savo išvadas;

| N. | kadangi, priėmus Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių, Parlamentas įgijo daugiau svorio formuojant teisėkūros darbotvarkę, kurią Komisija kiekvienais metais siūlo Komisijos darbo programoje; |
| --- | --- |

N.

kadangi, priėmus Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių, Parlamentas įgijo daugiau svorio formuojant teisėkūros darbotvarkę, kurią Komisija kiekvienais metais siūlo Komisijos darbo programoje;

| O. | kadangi nuo tada, kai buvo priimta Lisabonos sutartis, Parlamentas tapo tikra teisėkūros institucija biudžeto srityje ir jo užduotis yra tvirtinti, kad Komisija įvykdė Sąjungos biudžetą; |
| --- | --- |

O.

kadangi nuo tada, kai buvo priimta Lisabonos sutartis, Parlamentas tapo tikra teisėkūros institucija biudžeto srityje ir jo užduotis yra tvirtinti, kad Komisija įvykdė Sąjungos biudžetą;

| P. | kadangi įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Parlamentas sustiprino savo įtaką ES išorės politikos kontrolės srityje – jis įgijo teisę duoti pritarimą dėl tarptautinių susitarimų sudarymo, taigi, teisę būti iš karto išsamiai Komisijos informuotam visais derybų dėl tokių susitarimų etapais (SESV 218 straipsnis, ES sutarties 50 straipsnis); |
| --- | --- |

P.

kadangi įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Parlamentas sustiprino savo įtaką ES išorės politikos kontrolės srityje – jis įgijo teisę duoti pritarimą dėl tarptautinių susitarimų sudarymo, taigi, teisę būti iš karto išsamiai Komisijos informuotam visais derybų dėl tokių susitarimų etapais (SESV 218 straipsnis, ES sutarties 50 straipsnis);

| Q. | kadangi sąlygos, kuriomis vyksta derybos su Jungtine Karalyste dėl jos išstojimo iš Europos Sąjungos yra pavyzdinės jų skaidrumo ir Parlamento dalyvavimo aspektais; |
| --- | --- |

Q.

kadangi sąlygos, kuriomis vyksta derybos su Jungtine Karalyste dėl jos išstojimo iš Europos Sąjungos yra pavyzdinės jų skaidrumo ir Parlamento dalyvavimo aspektais;

| R. | kadangi Parlamento kontrolės teisių mastas labai skiriasi atsižvelgiant į tai, ar kontroliuojami deleguotieji aktai, ar įgyvendinimo aktai; kadangi Parlamentas turi teisę vetuoti deleguotąjį aktą ir (arba) atšaukti delegavimą, tačiau priimant įgyvendinimo aktus jis dalyvauja daug mažiau; |
| --- | --- |

R.

kadangi Parlamento kontrolės teisių mastas labai skiriasi atsižvelgiant į tai, ar kontroliuojami deleguotieji aktai, ar įgyvendinimo aktai; kadangi Parlamentas turi teisę vetuoti deleguotąjį aktą ir (arba) atšaukti delegavimą, tačiau priimant įgyvendinimo aktus jis dalyvauja daug mažiau;

| S. | kadangi dėl dabartinės Sąjungos institucinės struktūros ir dėl to, kad Sutartyse nėra tikslios vykdomosios valdžios apibrėžties, ES vykdomosios valdžios sąvoka yra sudėtinga ir išsklaidyta Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis; |
| --- | --- |

S.

kadangi dėl dabartinės Sąjungos institucinės struktūros ir dėl to, kad Sutartyse nėra tikslios vykdomosios valdžios apibrėžties, ES vykdomosios valdžios sąvoka yra sudėtinga ir išsklaidyta Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis;

| T. | kadangi glaudesnis Europos Parlamento ir nacionalinių bei regioninių parlamentų bendradarbiavimas, atsižvelgiant į jų atitinkamą konstitucinę kompetenciją ir laikantis ES sutarties 10 straipsnio 2 dalies, yra būtinas siekiant spręsti vykdomųjų funkcijų parlamentinės kontrolės klausimą, susijusį su Europos teisės aktų įgyvendinimu; |
| --- | --- |

T.

kadangi glaudesnis Europos Parlamento ir nacionalinių bei regioninių parlamentų bendradarbiavimas, atsižvelgiant į jų atitinkamą konstitucinę kompetenciją ir laikantis ES sutarties 10 straipsnio 2 dalies, yra būtinas siekiant spręsti vykdomųjų funkcijų parlamentinės kontrolės klausimą, susijusį su Europos teisės aktų įgyvendinimu;

| U. | kadangi skaidrumas ir aktyvus Parlamento dalyvavimas derybose su Jungtine Karalyste darė teigiamą poveikį jų rezultatui, nes buvo sukurta pasitikėjimo ir vienybės atmosfera, todėl jos turi būti pavyzdys rengiant būsimas tarptautines derybas; |
| --- | --- |

U.

kadangi skaidrumas ir aktyvus Parlamento dalyvavimas derybose su Jungtine Karalyste darė teigiamą poveikį jų rezultatui, nes buvo sukurta pasitikėjimo ir vienybės atmosfera, todėl jos turi būti pavyzdys rengiant būsimas tarptautines derybas;

Pagrindinės išvados

| 1. | primena, kad ES institucijų tikrinimas yra Europos Parlamento vienas iš pagrindinių vaidmenų ir kad Komisijos atskaitomybė Parlamentui yra pagrindinis ES veikimo ir vidinės demokratinės kontrolės principas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad dėl įvairių priežasčių, kurių vienos yra susijusios su Sąjungos institucine struktūra, kitas, pavyzdžiui, lemia kintanti tarpinstitucinė dinamika, dėl kurios kai kurias priemones tapo sunku taikyti arba jos nėra pakankamai veiksmingos, Parlamentas ne visiškai naudojasi visomis savo politinės vykdomosios valdžios kontrolės priemonėmis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta Spitzenkandidaten proceso potencialą ir jo sėkmingą įgyvendinimą, nes jis leido Europos piliečiams tiesiogiai pasisakyti dėl Komisijos pirmininko pasirinkimo balsuojant dėl sąrašo, kuriame pirmasis įrašytas kandidatas, kuriam jie teikia pirmenybę; todėl tvirtai pritaria tam, kad ši praktika būtų tęsiama per būsimus Europos parlamento rinkimus ir ragina visas politines jėgas dalyvauti šiame procese; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad dėl stipresnio politinis ryšių, kuris tarp Parlamento ir Komisijos užsimezgė dėl Spitzenkandidaten proceso, Parlamentas neturėtų vykdyti silpnesnės Komisijos parlamentinės priežiūros; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, jog Sutartyse nustatyta siūlymo pareikšti nepasitikėjimą riba buvo siekiama, kad ši priemonė ir toliau būtų veiksmingai taikoma rimtais atvejais; pripažįsta, kad, kaip ir daugumos parlamentinių demokratijų atveju, galimybė pareikšti nepasitikėjimą dažniausiai veikia kaip atgrasomoji priemonė; vis dėlto siūlo ateityje keičiant Sutartį ištirti arba išnagrinėti galimybes išmatuojamai nuleisti reikalaujamą ribą, kartu išlaikant institucinę pusiausvyrą, įtvirtintą Sutartyse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad Komisijos politizavimas yra tiesioginė Lisabonos sutartimi įtvirtintų pakeitimų pasekmė; pažymi, kad šiais pakeitimais nebuvo priimtos nuostatos, kurios sudarytų galimybę atskiriems Komisijos nariams taikyti atskaitomybės principą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | labai apgailestauja, kad, kaip teigė ombudsmenas, Komisija, paskirdama savo generalinį sekretorių, nesilaikė atitinkamų taisyklių turinio ir principų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad Sutartyse nepateikiama aiški ES vykdomosios valdžios apibrėžtis ir kad skirtingose politikos srityse yra skirtingos atsakingos institucijos – tai priklauso nuo to, ar politikos sritys priskiriamos bendrai Sąjungos kompetencijai, ar išskirtinei Sąjungos kompetencijai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad būtina sukurti tikrą dvinarę teisėkūros sistemą, kurioje dalyvautų Taryba ir Parlamentas, o vykdomoji valdžia tektų Komisijai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad nacionaliniai parlamentai turėtų turėti kompetenciją, susijusią su jų vykdomąja valdžia, kai sprendžiami Europos reikalai, panašią į Parlamento atliekamos vykdomosios valdžios priežiūros vaidmenį; laikosi nuomonės, kad toks atskaitingumas yra nacionalinių parlamento rūmų vaidmens Europos Sąjungoje pagrindas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad Parlamento vykdoma vykdomosios valdžios priežiūra pagal ES sutarties 14 straipsnį tapo sudėtinga (o kartais ir neįmanoma) dėl to, kad nėra aiškiai įvardytos Sąjungos kompetencijos bei politikos ir kad kompetencijos paskirstomos keliais lygmenimis – Europos, nacionalinėms ir regionų vykdomosioms valdžioms; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad Sutartys Europos Vadovų Tarybai nesuteikia jokių teisėkūros funkcijų ar teisės imtis teisėkūros iniciatyvos; yra susirūpinęs tuo, kad pastaraisiais metais Europos Vadovų Taryba, nepaisydama Sutarčių nuostatų ir dvasios, priėmė keletą svarbių politinių sprendimų, kurie nepatenka į Sutarties nuostatų taikymo sritį, todėl de facto Parlamentas nebegali vykdyti tų sprendimų priežiūros ir taip kenkiama demokratinei atskaitomybei, kuri yra būtina atsižvelgiant į tokias Europos politikos sritis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad pagal Sutartį Parlamentui suteikiami nemenki politinės kontrolės įgaliojimai vykdant metines biudžeto ir biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūras; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena, kad biudžeto įvykdymo patvirtinimas – tai metinė politinė procedūra, pagal kurią Komisija, savo atsakomybe ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina Europos Sąjungos biudžeto vykdymo ex post demokratinę kontrolę; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra pasirodė esanti veiksminga priemonė, kuri turėjo įtakos teigiamai ES biudžeto sistemos raidai, finansų valdymui, darbotvarkės formavimui ir ES politikos priemonių apibrėžimui bei įgyvendinimui, tuo pačiu metu ja prisidėta prie Parlamento politinės įtakos didinimo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad pagal SESV 318 straipsnį biudžeto įvykdymo patvirtinimo priemonių rinkinys papildomas nauja priemone – Sąjungos finansų įvertinimu, pagrįstu pasiektais rezultatais; |
| --- | --- |

16.

| 17. | susirūpinęs pažymi, kad nėra numatyta jokios realios teisinės sankcijos tuo atveju, jei Parlamentas nuspręstų Komisijai nesuteikti biudžeto įvykdymo patvirtinimo; vis dėlto mano, kad biudžeto įvykdymo patvirtinimo nesuteikimas yra svarbus politinis ženklas, nes tai reiškia, jog Parlamentas nepakankamai pasitiki Komisijos atskaitomybe ir todėl Komisija turi į tai reaguoti ir atsakyti konkrečiais tolesniais veiksmais, kuriais siekiama ištaisyti padėtį; |
| --- | --- |

17.

| 18. | apgailestauja, kad Taryba nebendradarbiauja lojaliai, todėl negalima tikrinti Tarybos biudžeto taikant Parlamento vykdomą biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, ir tokia padėtis rodo, kad nesilaikoma įsipareigojimo pagal Sutartį, kurioje įtvirtinta, kad Parlamentas tikrina visą Sąjungos biudžetą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | siekiant išplėsti Parlamento įgaliojimus vykdyti biudžeto kontrolę viso Sąjungos biudžeto atžvilgiu, siūlo, kad būtų pradėtos Tarybos, Komisijos ir Parlamento derybos, siekiant užtikrinti, kad Parlamentas turėtų teisę tiesiogiai arba per Komisiją naudotis informacija apie tai, kaip Taryba įgyvendina savo biudžetą, ir kad Taryba atsakytų raštu į Parlamento klausimus ir dalyvautų klausymuose ir diskusijose dėl Tarybos biudžeto įgyvendinimo; mano, kad, jei šios derybos nebūtų sėkmingos, Parlamentas turėtų suteikti biudžeto įvykdymo patvirtinimą tik Komisijai ir bendrą biudžeto įvykdymo patvirtinimo dokumentą įtraukti atskiras rezoliucijas, susijusias su įvairiomis Sąjungos institucijomis, įstaigomis ir agentūromis ir taip užtikrinti, kad nė vienas ES biudžeto skirsnis nėra įgyvendintas be tinkamo tikrinimo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, kad nors dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros padidėjo deleguotųjų aktų procedūros skaidrumas, vis dėlto institucijos dar neįvykdė savo įsipareigojimo nustatyti deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų naudojimo atskyrimo kriterijus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena, kad pagal Finansinio reglamento 247 straipsnį iki kitų finansinių metų liepos 31 d. Komisija privalo pateikti Parlamentui integruotą finansinių ir atskaitomybės ataskaitų rinkinį, įskaitant visų pirma galutines konsoliduotąsias ataskaitas, metinę valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitą ir Sąjungos finansų vertinimą pagal pasiektus rezultatus, kaip nurodyta SESV 318 straipsnyje; primygtinai tvirtina, kad į metinę valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitą turėtų būti įtrauktas visų prevencinių ir korekcinių priemonių, kurių imamasi prieš korupcinį ar su interesų konfliktais susijusį finansavimą, vertinimas; |
| --- | --- |

21.

Rekomendacijos

| 22. | siūlo, kad priemonės, kuriomis Komisija būtų raginama atsiskaityti, ir kontrolės valdymo priemonės būtų derinamos siekiant, kad jų veiksmingumas būtų kuo didesnis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primygtinai prašo užtikrinti, įtvirtinti ir stiprinti Parlamento teisėkūros įgaliojimus ir priežiūros teises, be kita ko, priimant tarpinstitucinius susitarimus, ir Komisijai naudojantis atitinkamu teisiniu pagrindu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad būtina, jog Parlamentas reformuotų savo darbo metodus, kad būtų sustiprintas jo politinės kontrolės, vykdomos Komisijos atžvilgiu, funkcijų vykdymas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją rimčiau atsižvelgti į teisėkūros iniciatyvas, kurių vadovaudamasis SESV 225 straipsniu imasi Parlamentas; ragina būsimos Komisijos pirmininką įsipareigoti įgyvendinti šį tikslą ir šiuo atžvilgiu palankiai vertina atitinkamus pagrindinių kandidatų (Spitzenkandidaten) pareiškimus; pageidauja, kad po iniciatyvų būtų pateikta daugiau pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų; primena, kad pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 10 straipsnį, Komisija privalo greitai ir išsamiai apsvarstyti prašymus pateikti pasiūlymus dėl Sąjungos teisės aktų; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina tai, kad Komisija teigiamai atsižvelgė į Parlamento rekomendacijas, pateiktas jo 2017 m. vasario 16 d. rezoliucijoje dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, kad, nors Parlamentas neturi oficialios teisėkūros iniciatyvos teisės pagal galiojančias Sutartis, ateityje keičiant Sutartį reikėtų rimtai apsvarstyti galimybę suteikti jam teisėkūros iniciatyvos teisę; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina nacionalinius parlamentus keistis geriausia patirtimi parlamentinės kontrolės srityje, pvz., rengiant reguliarias atitinkamų ministrų ir specializuotų nacionalinių parlamentų komitetų diskusijas prieš Tarybos susitikimus ir po jų, taip pat deramu laiku ir deramomis aplinkybėmis dalyvaujant Europos Komisijos nariams, taip pat rengiant Europos Parlemento ir nacionalinių parlamentų susitikimus; ragina, kad Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai, Europos regionų komitetas ir valstybių narių regionai, turintys teisėkūros įgaliojimus, vykdytų reguliarius administracijos ir politinių frakcijų darbuotojų mainus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad kasmet rengiant Europos savaitę Europos Parlamento ir Komisijos nariai, visų pirma, pirmininkų pavaduotojai, atsakingi už grupes, kartu su EP nariais ir pilietinės visuomenės atstovais, galėtų susitikti su nacionalinėmis parlamentinėmis asamblėjomis, aptarti ir paaiškinti Europos darbotvarkę; mano, kad ši iniciatyva galėtų sustiprinti Komisijos demokratinė atskaitomybę, kurios reikalaujama pagal Lisabonos sutartį; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Parlamentą stiprinti savo gebėjimus tikrinti deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų rengimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina pastangas, kurias šiuo metu deda trys institucijos, siekdamos nustatyti aiškius kriterijus, pagal kuriuos būtų galima nustatyti, kaip turėtų būti naudojami deleguotieji ir įgyvendinimo aktai; ragina kuo skubiau taikyti šiuos kriterijus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina nacionalinius parlamentus ir, atitinkamais atvejais, regioninius parlamentus didinti savo pajėgumus tikrinti jų vykdomąją valdžią priimant sprendimus ar siūlant reglamentus, kad būtų galima įgyvendinti arba deleguoti ES teisės aktus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad ateityje keičiant Sutartį būtina patobulinti priemones, pagal kurias atskiri Komisijos nariai būtų atskaitingi Parlamentui jų kadencijos laikotarpiu, remiantis jau galiojančiomis ribotomis nuostatomis, išdėstytomis Pagrindų susitarime dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Komisiją ir Tarybą, vadovaujantis lojalaus bendradarbiavimo principu, pradėti politinį dialogą dėl Parlamento pasiūlymo dėl reglamento dėl tyrimo teisės siekiant Parlamentui suteikti veiksmingus įgaliojimus, kad jis galėtų naudotis šia pagrindine Parlamento priemone vykdomajai valdžiai kontroliuoti, ne tai yra būtina priemonė, taikoma viso pasaulio parlamentinėse sistemose; |
| --- | --- |

34.

| 35. | yra įsitikinęs, kad parlamentiniai klausimai yra naudinga priežiūros priemonė; todėl mano, kad būtina atlikti išsamų Komisijos atsakymų į Parlamento narių klausimus kokybės vertinimą, taip pat EP narių pateiktų klausimų kiekybės ir kokybės vertinimą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mano, kad klausimų valanda yra svarbus vykdomosios valdžios parlamentinės priežiūros elementas; prašo, kad Pirmininkų sueiga, vadovaudamasi Darbo tvarkos taisyklių 129 straipsniu, į plenarinės sesijos darbotvarkę vėl įtrauktų klausimų valandą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | dar kartą ragina Komisiją persvarstyti savo generalinio sekretoriaus, generalinių direktorių ir direktorių skyrimo administracines procedūras, siekiant visapusiškai užtikrinti, kad būtų atrinkti geriausi kandidatai laikantis didžiausio skaidrumo ir lygių galimybių principo; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių nacionaliniams parlamentams bei Europos regionų komitetui. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  OL C 252, 2018 7 18, p. 215.

(2)  OL C 252, 2018 7 18, p. 201.

(3)  OL C 463, 2018 12 21, p. 89.

(4)  OL C 443, 2017 12 22, p. 39.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/28

---

P8_TA(2019)0079

Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimas ES institucinėje struktūroje

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo ES institucinėje struktūroje (2017/2089(INI))

(2020/C 449/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2, 3, 6, 7, 9, 10, 11, 21, 23 ir 49 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8, 9, 10, 11, 12, 15, 16, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24 straipsnius, 67 straipsnio 1 dalį, 258, 263, 267 ir 352 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2, 3, 6, 7, 9, 10, 11, 21, 23 ir 49 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8, 9, 10, 11, 12, 15, 16, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24 straipsnius, 67 straipsnio 1 dalį, 258, 263, 267 ir 352 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK) ir Europos žmogaus teisių teismo (EŽTT) praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK) ir Europos žmogaus teisių teismo (EŽTT) praktiką,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos ir Europos Sąjungos susitarimo memorandumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos ir Europos Sąjungos susitarimo memorandumą,

| — | atsižvelgdamas į Venecijos komisijos nuomones ir teisinės valstybės kriterijų sąrašą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Venecijos komisijos nuomones ir teisinės valstybės kriterijų sąrašą,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris bei smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvenciją) ir į savo 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo sudarymo Europos Sąjungos vardu (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris bei smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvenciją) ir į savo 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo sudarymo Europos Sąjungos vardu (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 15 d. rezoliuciją „Pagrindinių teisių chartijos laikymasis Komisijos pasiūlymuose dėl teisės aktų: nuolatinės ir griežtos kontrolės metodologija“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 15 d. rezoliuciją „Pagrindinių teisių chartijos laikymasis Komisijos pasiūlymuose dėl teisės aktų: nuolatinės ir griežtos kontrolės metodologija“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo metines rezoliucijas dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo metines rezoliucijas dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl skaidrumo, atskaitomybės ir sąžiningumo ES institucijose (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl skaidrumo, atskaitomybės ir sąžiningumo ES institucijose (5),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (6),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2007 m. vasario 15 d. reglamentą (EB) Nr. 168/2007, įsteigiantį Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2007 m. vasario 15 d. reglamentą (EB) Nr. 168/2007, įsteigiantį Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą (7),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 27 d. Komisijos komunikatą „Pagrindinių teisių chartijos laikymasis Komisijos teisės aktų pasiūlymuose. Nuolatinės ir griežtos kontrolės metodologija“ (COM(2005)0172), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 27 d. Komisijos komunikatą „Pagrindinių teisių chartijos laikymasis Komisijos teisės aktų pasiūlymuose. Nuolatinės ir griežtos kontrolės metodologija“ (COM(2005)0172),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 29 d. Komisijos ataskaitą „Nuolatinės ir griežtos Pagrindinių teisių chartijos laikymosi kontrolės metodikos praktinis taikymas“ (COM(2009)0205), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 29 d. Komisijos ataskaitą „Nuolatinės ir griežtos Pagrindinių teisių chartijos laikymosi kontrolės metodikos praktinis taikymas“ (COM(2009)0205),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą „Veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategija“ (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą „Veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategija“ (COM(2010)0573),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 6 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Veiklos gairės, susijusios su tuo, kaip atsižvelgti į pagrindines teises Komisijos poveikio vertinimuose“ (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 6 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Veiklos gairės, susijusios su tuo, kaip atsižvelgti į pagrindines teises Komisijos poveikio vertinimuose“ (SEC(2011)0567),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 12 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Žmogaus teisės ir demokratija – svarbiausias ES išorės veiksmų elementas. Veiksmingesnio požiūrio formavimas“ (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 12 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Žmogaus teisės ir demokratija – svarbiausias ES išorės veiksmų elementas. Veiksmingesnio požiūrio formavimas“ (COM(2011)0886),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 25 d. ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 25 d. ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 20 d. Tarybos gaires dėl metodinių veiksmų, kurių turi būti imamasi siekiant Tarybos parengiamuosiuose organuose patikrinti suderinamumą su pagrindinėmis teisėmis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 20 d. Tarybos gaires dėl metodinių veiksmų, kurių turi būti imamasi siekiant Tarybos parengiamuosiuose organuose patikrinti suderinamumą su pagrindinėmis teisėmis,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos parengiamųjų organų gaires dėl suderinamumo su pagrindinėmis teisėmis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos parengiamųjų organų gaires dėl suderinamumo su pagrindinėmis teisėmis,

| — | atsižvelgdamas į Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės 2016 m. gegužės 13 d. seminaro ataskaitą dėl ES pagrindinių teisių chartijos taikymo nacionalinėje politikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės 2016 m. gegužės 13 d. seminaro ataskaitą dėl ES pagrindinių teisių chartijos taikymo nacionalinėje politikoje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 19 d. Komisijos parengtas Poveikio žmogaus teisėms analizės atliekant su prekyba susijusių politikos iniciatyvų poveikio vertinimus gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 19 d. Komisijos parengtas Poveikio žmogaus teisėms analizės atliekant su prekyba susijusių politikos iniciatyvų poveikio vertinimus gaires,

| — | atsižvelgdamas į metines Komisijos ataskaitas dėl ES pagrindinių teisių chartijos taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į metines Komisijos ataskaitas dėl ES pagrindinių teisių chartijos taikymo,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos metinius kolokviumus pagrindinių teisių klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos metinius kolokviumus pagrindinių teisių klausimais,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) 2016 m. rugsėjo 20 d. sprendimą sujungtose bylose C-8/15 P–C-10/15 P Ledra Advertising Ltd / Europos Komisija ir Europos Centrinis Bankas (ECB) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) 2016 m. rugsėjo 20 d. sprendimą sujungtose bylose C-8/15 P–C-10/15 P Ledra Advertising Ltd / Europos Komisija ir Europos Centrinis Bankas (ECB) (8),

| — | atsižvelgdamas į ESTT 2018 m. lapkričio 6 d. sprendimą sujungtose bylose C-569/16 ir C-570/16, Stadt Wuppertal / Maria Elisabeth Bauer ir Volker Willmeroth / Martina Broßonn (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ESTT 2018 m. lapkričio 6 d. sprendimą sujungtose bylose C-569/16 ir C-570/16, Stadt Wuppertal / Maria Elisabeth Bauer ir Volker Willmeroth / Martina Broßonn (9),

| — | atsižvelgdamas į ESTT 2014 m. gruodžio 18 d. nuomonę Nr. 2/13 dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ESTT 2014 m. gruodžio 18 d. nuomonę Nr. 2/13 dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (10),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) 2018 m. rugsėjo 24 d. nuomonę Nr. 4/2018 „Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo iššūkiai ir galimybės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) 2018 m. rugsėjo 24 d. nuomonę Nr. 4/2018 „Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo iššūkiai ir galimybės“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros metines pagrindinių teisių ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros metines pagrindinių teisių ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio mėn. FRA vadovą „Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos taikymo nacionaliniu lygmeniu teisės ir politikos formavimo srityse gairės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio mėn. FRA vadovą „Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos taikymo nacionaliniu lygmeniu teisės ir politikos formavimo srityse gairės“,

| — | atsižvelgdamas į geresnio reglamentavimo priemonių rinkinį, visų pirma į priemonę Nr. 28 „Pagrindinės teisės ir žmogaus teisės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į geresnio reglamentavimo priemonių rinkinį, visų pirma į priemonę Nr. 28 „Pagrindinės teisės ir žmogaus teisės“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 38 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 38 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos generalinio sekretoriaus 2016 m. gruodžio 2 d. nuomonę dėl Europos Sąjungos iniciatyvos sukurti Europos socialinių teisių ramstį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos generalinio sekretoriaus 2016 m. gruodžio 2 d. nuomonę dėl Europos Sąjungos iniciatyvos sukurti Europos socialinių teisių ramstį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio mėn. Nyderlandų COSAC delegacijos dokumentą dėl ES skaidrumo, pavadintą „Atverti uždarytas duris, kad ES taptų skaidresnė savo piliečiams“ ir COSAC delegacijų 2017 m. gruodžio 20 d. laišką ES institucijoms dėl politinio sprendimų priėmimo proceso ES skaidrumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio mėn. Nyderlandų COSAC delegacijos dokumentą dėl ES skaidrumo, pavadintą „Atverti uždarytas duris, kad ES taptų skaidresnė savo piliečiams“ ir COSAC delegacijų 2017 m. gruodžio 20 d. laišką ES institucijoms dėl politinio sprendimų priėmimo proceso ES skaidrumo,

| — | atsižvelgdamas į tyrimus „Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimas ES institucinėje struktūroje“, „ES pagrindinių teisių chartijos 51 straipsnio aiškinimas. Ar chartiją nacionaliniu lygmeniu taikyti siauriau ar plačiau?“ ir „Europos socialinės chartijos klausimas atsižvelgiant ES pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimą“, kuriuos Vidaus politikos generalinio direktoratas paskelbė atitinkamai 2016 m. lapkričio 22 d., 2016 m. vasario 15 d. ir 2016 m. sausio 12 d. (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimus „Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimas ES institucinėje struktūroje“, „ES pagrindinių teisių chartijos 51 straipsnio aiškinimas. Ar chartiją nacionaliniu lygmeniu taikyti siauriau ar plačiau?“ ir „Europos socialinės chartijos klausimas atsižvelgiant ES pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimą“, kuriuos Vidaus politikos generalinio direktoratas paskelbė atitinkamai 2016 m. lapkričio 22 d., 2016 m. vasario 15 d. ir 2016 m. sausio 12 d. (11),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones, Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto poziciją pakeitimų forma bei Peticijų komiteto nuomonę (A8-0051/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones, Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto poziciją pakeitimų forma bei Peticijų komiteto nuomonę (A8-0051/2019),

| A. | kadangi pagal Lisabonos sutartį Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijai (toliau – Chartija) suteiktas pirminės teisės statusas ES teisinėje sistemoje ir ji turi tokią pat teisinę galią, kaip ir Sutartys; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Lisabonos sutartį Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijai (toliau – Chartija) suteiktas pirminės teisės statusas ES teisinėje sistemoje ir ji turi tokią pat teisinę galią, kaip ir Sutartys;

| B. | kadangi šiame pranešime atskirai nevertinama kiekviena Chartijoje įtvirtinta teisė, o veikiau tai, kaip įgyvendinama Chartija, kuri yra pirminės teisės priemonė; |
| --- | --- |

B.

kadangi šiame pranešime atskirai nevertinama kiekviena Chartijoje įtvirtinta teisė, o veikiau tai, kaip įgyvendinama Chartija, kuri yra pirminės teisės priemonė;

| C. | kadangi socialinės nuostatos yra esminė Chartijos ir Sąjungos teisinės struktūros dalis; kadangi svarbu užtikrinti pagarbą pagrindinėms teisėms ir pabrėžti jų svarbą visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi socialinės nuostatos yra esminė Chartijos ir Sąjungos teisinės struktūros dalis; kadangi svarbu užtikrinti pagarbą pagrindinėms teisėms ir pabrėžti jų svarbą visoje Sąjungoje;

| D. | kadangi, ESTT teigimu, Chartijoje pripažįstamos pagrindinės teisės yra ES teisinės struktūros pagrindas, o pagarba toms teisėms yra ES išankstinė teisės aktų teisėtumo sąlyga; |
| --- | --- |

D.

kadangi, ESTT teigimu, Chartijoje pripažįstamos pagrindinės teisės yra ES teisinės struktūros pagrindas, o pagarba toms teisėms yra ES išankstinė teisės aktų teisėtumo sąlyga;

| E. | kadangi, atsižvelgiant į tarptautinės žmogaus teisių teisės ir Chartijos 51 straipsnio reikalavimus, Chartija apima ir negatyvias pareigas (draudimas pažeisti), ir pozityvias pareigas (aktyvus skatinimas), kurių turėtų būti vienodai laikomasi, kad šios Chartijos nuostatos būtų visiškai veiksmingos; |
| --- | --- |

E.

kadangi, atsižvelgiant į tarptautinės žmogaus teisių teisės ir Chartijos 51 straipsnio reikalavimus, Chartija apima ir negatyvias pareigas (draudimas pažeisti), ir pozityvias pareigas (aktyvus skatinimas), kurių turėtų būti vienodai laikomasi, kad šios Chartijos nuostatos būtų visiškai veiksmingos;

| F. | kadangi Chartijos taikymo sritis apribojama jos 51 straipsnyje kalbant apie subsidiarumo principo laikymąsi, atsižvelgiant į valstybių narių ir Sąjungos kompetencijas, taip pat gerbiant pagal Sutartis Sąjungai sutiektos kompetencijos ribas; |
| --- | --- |

F.

kadangi Chartijos taikymo sritis apribojama jos 51 straipsnyje kalbant apie subsidiarumo principo laikymąsi, atsižvelgiant į valstybių narių ir Sąjungos kompetencijas, taip pat gerbiant pagal Sutartis Sąjungai sutiektos kompetencijos ribas;

| G. | kadangi atsižvelgiant į Chartijos 51 straipsnio 2 dalį akivaizdu, kad pagal Chartiją Sąjungos teisės taikymo sritis neišplečiama plačiau nei Sąjungos kompetencijos ribos, nenustatomos naujos Sąjungos kompetencijos ar užduotys ir nekeičiamos Sutartyse nustatytosios. |
| --- | --- |

G.

kadangi atsižvelgiant į Chartijos 51 straipsnio 2 dalį akivaizdu, kad pagal Chartiją Sąjungos teisės taikymo sritis neišplečiama plačiau nei Sąjungos kompetencijos ribos, nenustatomos naujos Sąjungos kompetencijos ar užduotys ir nekeičiamos Sutartyse nustatytosios.

| H. | kadangi Sąjungos institucijos, įstaigos, organai ir agentūros yra nuolat saistomi Chartijos, net jeigu jie veikia ne pagal ES teisinę sistemą; |
| --- | --- |

H.

kadangi Sąjungos institucijos, įstaigos, organai ir agentūros yra nuolat saistomi Chartijos, net jeigu jie veikia ne pagal ES teisinę sistemą;

| I. | kadangi Chartijos 51 straipsnio 1 dalyje taip pat nustatyta, kad valstybės narės Chartijos nuostatas taiko tik įgyvendindamos Sąjungos teisę; tačiau kadangi dėl neaiškių tokio reikalavimo ribų sunku nustatyti, kuriais konkrečiais atvejais Chartija taikoma ir kaip ji taikoma; |
| --- | --- |

I.

kadangi Chartijos 51 straipsnio 1 dalyje taip pat nustatyta, kad valstybės narės Chartijos nuostatas taiko tik įgyvendindamos Sąjungos teisę; tačiau kadangi dėl neaiškių tokio reikalavimo ribų sunku nustatyti, kuriais konkrečiais atvejais Chartija taikoma ir kaip ji taikoma;

| J. | kadangi Chartijoje nustatytų socialinių ir ekonominių teisių potencialas iki šiol nebuvo tinkamai išnaudotas; kadangi, prisimenant Europos Tarybos generalinio sekretoriaus nuomonę, pagarba socialinėms teisėms yra ne tik etinis reikalavimas ir teisinis įpareigojimas, bet ir ekonominė būtinybė; |
| --- | --- |

J.

kadangi Chartijoje nustatytų socialinių ir ekonominių teisių potencialas iki šiol nebuvo tinkamai išnaudotas; kadangi, prisimenant Europos Tarybos generalinio sekretoriaus nuomonę, pagarba socialinėms teisėms yra ne tik etinis reikalavimas ir teisinis įpareigojimas, bet ir ekonominė būtinybė;

| K. | kadangi ES sutarties 6 straipsnyje taip pat pabrėžiama, kad EŽTK garantuojamos pagrindinės teisės turi būti pagrindiniai Sąjungos teisės principai; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES sutarties 6 straipsnyje taip pat pabrėžiama, kad EŽTK garantuojamos pagrindinės teisės turi būti pagrindiniai Sąjungos teisės principai;

| L. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 151 straipsnyje nurodomos pagrindinės socialinės teisės, pvz., nustatytos Europos socialinėje chartijoje; |
| --- | --- |

L.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 151 straipsnyje nurodomos pagrindinės socialinės teisės, pvz., nustatytos Europos socialinėje chartijoje;

| M. | kadangi 2016 m. lapkričio 22 d. tyrime dėl Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo ES institucinėje struktūroje (12) be kita ko svarstoma Chartijos svarba Komisijos veiklai pagal Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutartį (ESM sutartis) ir atsižvelgiant į Europos semestrą; kadangi vykdant ekonominį Sąjungos valdymą nedaug dėmesio skiriama Chartijoje numatytoms socialinėms teisėms; kadangi šios teisės turi būti laikomos tikromis pagrindinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2016 m. lapkričio 22 d. tyrime dėl Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo ES institucinėje struktūroje (12) be kita ko svarstoma Chartijos svarba Komisijos veiklai pagal Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutartį (ESM sutartis) ir atsižvelgiant į Europos semestrą; kadangi vykdant ekonominį Sąjungos valdymą nedaug dėmesio skiriama Chartijoje numatytoms socialinėms teisėms; kadangi šios teisės turi būti laikomos tikromis pagrindinėmis teisėmis;

| N. | kadangi pagal Europos socialinių teisių ramstį įsipareigojama piliečiams suteikti naujų ir veiksmingesnių teisių lygių galimybių ir prieigos prie darbo rinkos, sąžiningų darbo sąlygų ir socialinės apsaugos ir įtraukties srityse, taip pat toliau stiprinti Chartijoje įtvirtintas teises; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal Europos socialinių teisių ramstį įsipareigojama piliečiams suteikti naujų ir veiksmingesnių teisių lygių galimybių ir prieigos prie darbo rinkos, sąžiningų darbo sąlygų ir socialinės apsaugos ir įtraukties srityse, taip pat toliau stiprinti Chartijoje įtvirtintas teises;

| O. | kadangi lyčių lygybės principas – viena pagrindinių ES vertybių – yra įtrauktas į ES sutartis ir Pagrindinių teisių chartiją; kadangi SESV 8 straipsnyje nustatytas lyčių aspekto integravimo principas ir pažymima, kad „visuose savo veiksmuose Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę“; |
| --- | --- |

O.

kadangi lyčių lygybės principas – viena pagrindinių ES vertybių – yra įtrauktas į ES sutartis ir Pagrindinių teisių chartiją; kadangi SESV 8 straipsnyje nustatytas lyčių aspekto integravimo principas ir pažymima, kad „visuose savo veiksmuose Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę“;

| P. | kadangi ES teisėkūros ir sprendimų priėmimo procesų skaidrumas yra Chartijos 41 straipsnyje išdėstytos teisės į gerą administravimą rezultatas ir būtina sąlyga, kad piliečiai galėtų įvertinti ir tinkamai stebėti, kaip ES institucijos įgyvendina Chartiją; |
| --- | --- |

P.

kadangi ES teisėkūros ir sprendimų priėmimo procesų skaidrumas yra Chartijos 41 straipsnyje išdėstytos teisės į gerą administravimą rezultatas ir būtina sąlyga, kad piliečiai galėtų įvertinti ir tinkamai stebėti, kaip ES institucijos įgyvendina Chartiją;

| Q. | kadangi Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų vykdomas Chartijoje numatytų plataus spektro teisių – pradedant pilietinėmis ir politinėmis ir baigiant socialinėmis, ekonominėmis bei trečiosios kartos teisėmis – skatinimas būtų labai svarbus postūmis norint sukurti Europos viešąją erdvę ir pasiekti konkrečių rezultatų įgyvendinant Europos pilietiškumo koncepciją ir ES dalyvaujamąjį aspektą, kaip įtvirtinta Sutartyse; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų vykdomas Chartijoje numatytų plataus spektro teisių – pradedant pilietinėmis ir politinėmis ir baigiant socialinėmis, ekonominėmis bei trečiosios kartos teisėmis – skatinimas būtų labai svarbus postūmis norint sukurti Europos viešąją erdvę ir pasiekti konkrečių rezultatų įgyvendinant Europos pilietiškumo koncepciją ir ES dalyvaujamąjį aspektą, kaip įtvirtinta Sutartyse;

| R. | kadangi FRA nuomonėje „Galimybės naudotis teisų gynimo priemonėmis verslo ir žmogaus teisių srityje gerinimas ES lygmeniu“ (13) ir nuomonėje „Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo iššūkiai ir galimybės“ (14) pateikė nemažai rekomendacijų dėl veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

R.

kadangi FRA nuomonėje „Galimybės naudotis teisų gynimo priemonėmis verslo ir žmogaus teisių srityje gerinimas ES lygmeniu“ (13) ir nuomonėje „Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo iššūkiai ir galimybės“ (14) pateikė nemažai rekomendacijų dėl veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo;

| S. | kadangi Chartijos 24 straipsnyje nustatytos vaiko teisės ir valdžios institucijos bei privačios institucijos turi pareigą pirmiausia atsižvelgti į vaiko interesus; |
| --- | --- |

S.

kadangi Chartijos 24 straipsnyje nustatytos vaiko teisės ir valdžios institucijos bei privačios institucijos turi pareigą pirmiausia atsižvelgti į vaiko interesus;

| T. | kadangi Chartijos 14 straipsnyje pabrėžiama kiekvieno vaiko teisė į nemokamą švietimą; |
| --- | --- |

T.

kadangi Chartijos 14 straipsnyje pabrėžiama kiekvieno vaiko teisė į nemokamą švietimą;

Chartijos integravimo į ES teisėkūros ir sprendimų priėmimo procesus stiprinimas

| 1. | yra įsitikinęs, kad Komisijos veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategija (COM(2010)0573)) yra geras pirmasis žingsnis įsigaliojus Chartijai, bet šią strategiją būtina nedelsiant atnaujinti; teigiamai vertina Komisijos metines Chartijos taikymo ataskaitas ir ragina peržiūrėti 2010 m. parengtą strategiją siekiant ją atnaujinti atsižvelgiant į naujus sunkumus ir institucinę padėtį, ypač po Brexit‘o; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta, kad ES institucijos ėmėsi svarių veiksmų, siekdamos įtraukti Chartiją į ES teisėkūros ir sprendimų priėmimo procesus; pažymi, jog pagrindinis Chartijos vaidmuo yra užtikrinti, kad ES teisės aktai visiškai atitiktų joje įtvirtintas teises ir principus, ir pripažįsta sunkumus, su kuriais susiduriama aktyviai remiant šias teises bei principus ir siekiant užtikrinti jų laikymąsi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, jog svarbu, kad visuose pasiūlymuose dėl Sąjungos teisės aktų būtų gerbiamos Chartijoje įtvirtintos pagrindinės teisės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad ES institucijų nustatytos procedūros, skirtos įvertinti, ar pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų atitinka Chartiją, paprastai yra vidinio pobūdžio; ragina sudaryti galimybes teikti patobulintų formų konsultavimą, poveikio vertinimą, įskaitant konkrečius poveikio lytims vertinimus, ir teisinę priežiūrą dalyvaujant atitinkamiems nepriklausomiems žmogaus teisių srities ekspertams; ragina Komisiją skatinti struktūrizuotą ir reguliuojamą bendradarbiavimą su žmogaus teisių įstaigomis, pvz., su FRA, Europos lyčių lygybės institutu (EIGE) ir atitinkamomis Europos Tarybos, Jungtinių Tautų ir pilietinės visuomenės organizacijomis, dirbančiomis šioje srityje, kai teisės aktais gali būti skatinamos pagrindinės teisės arba joms daromas neigiamas poveikis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją, Tarybą ir Parlamentą persvarstyti Reglamentą (EB) Nr. 168/2007 siekiant užtikrinti, kad FRA galėtų savo iniciatyva teikti neprivalomas nuomones dėl ES teisės aktų projektų, ir skatinti sistemingas konsultacijas su Agentūra; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją, kitas ES institucijas ir valstybių narių nacionalines bei regionines vyriausybes, kai kyla pavojus pagrindinėms teisėms, konsultuotis su FRA; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripažįsta esminį FRA vaidmenį vertinant atitiktį Chartijai ir teigiamai vertina agentūros atliktą darbą; ragina FRA toliau teikti patarimus ir paramą ES institucijoms ir valstybėms narėms dėl pagrindinių teisių kultūros gerinimo visoje Sąjungoje; palankiai vertina neseniai priimtą FRA 2018–2022 m. strategiją; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į FRA sukurtą interaktyvią internetinę priemonę „Clarity“, kuria siekiama padėti lengvai rasti tinkamiausią neteisminę instituciją, veikiančią žmogaus teisių srityje, galinčią padėti išspręsti konkretų pagrindinių teisių klausimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų atliekami išsamūs poveikio vertinimai užtikrinant ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos pasekmių vertinimo pusiausvyrą ir persvarstytas sprendimas, pagal kurį siūloma vertinant poveikį, susijusį su pagrindinėmis teisėmis, padalyti į tris egzistuojančias kategorijas – ekonominį, socialinį ir aplinkos apsaugos poveikį, taip pat įtraukti dvi specialias poveikio pagrindinėms teisėms ir poveikio lytims kategorijas, siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinti visi pagrindinių teisių aspektai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją nuolat imtis veiksmų Sąjungos lygmeniu, kad būtų užtikrinamos Chartijos nuostatos, jų laikomasi ir užtikrinama, kad Sąjungos teisė būtų pritaikoma atsižvelgiant į tarptautinės žmogaus teisių teisės teisinę ir teismo praktikos raidą; atsižvelgdamas į tai pakartoja savo raginimą Komisijai pateikti pasiūlymą, kuriame būtų įgyvendinamas raginimas, išdėstytas Parlamento 2016 m. spalio 25 d. rezoliucijoje dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (15), sudarant sąlygas sistemingai tikrinti pokyčius ES institucijose ir įstaigose, taip pat valstybėse narėse, dėl kurių reikėtų raginti imtis veiksmų siekiant apsaugoti ir užtikrinti Chartijoje nustatytas teises, laisves ir principus; ypač siūlo, kad Kopenhagos kriterijuose nustatytos su pagrindinėmis teisėmis susijusios sąlygos būtų ne tik vieną kartą naudojamos kaip išankstinės stojimo sąlygos, bet kad būtų periodiškai vertinama, kaip valstybės narės jų laikosi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad Europos ombudsmenas taip pat atlieka itin svarbų vaidmenį užtikrindamas pagrindinių teisių paisymą laikantis Chartijos, ne tik kalbant apie patį 41 straipsnį dėl teisės į gerą administravimą, bet ir į tai, kad šis geras administravimas yra kertinis akmuo užtikrinant kitas pagrindines teises; primena pavyzdingą darbą, kurį per šią Parlamento kadenciją atliko Ombudsmeno institucija, be kita ko, skaidrumo ir informacijos laisvės srityje, taip pat ombudsmenės specialųjį pranešimą dėl agentūros FRONTEX (16), visų pirma susijusį su prieglobsčio siekiančių asmenų ir migrantų teise pateikti skundą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | supranta, kad teismų praktika turės įtakos Chartijos taikymo sričiai ir į tai būtina atsižvelgti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina ES teisės aktų leidėjus pripažinti Bendrojo Teismo 2018 m. kovo 22 d. sprendimo (byla T-540/15) dėl galimybės susipažinti su trišalių dialogų dokumentais (17) rezultatus ir imtis atitinkamų veiksmų; primygtinai reikalauja stiprinti skaidrumą ir prieigą prie dokumentų ES institucijoms bendraujant tarpusavyje, kad atskirų institucijų bendradarbiavimas, įskaitant atskaitomybę už klausimus, susijusius su pagrindinėmis teisėmis, taptų veiksmingesnis; primygtinai ragina Tarybą nedelsiant spręsti susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su jos sprendimų priėmimo proceso skaidrumu ir galimybe susipažinti su dokumentais pagal atitinkamas Europos ombudsmenės rekomendacijas; |
| --- | --- |

13.

Chartijos įtraukimas į ES politiką

| 14. | primena, kad ES politikos formavimas turi būti grindžiamas ES sutarties 2, 3, 4, 5 ir 6 straipsniuose išdėstytais principais ir tikslais, kartu visapusiškai patvirtinant ir įgyvendinant reikalavimus, įtvirtintus SESV Pirmos dalies II antraštinės dalies bendro taikymo nuostatose; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina ES institucijas stiprinti lyčių aspekto integravimą į visas ES veiklos sritis siekiant kovoti su diskriminacija dėl lyties ir skatinti lyčių lygybę; |
| --- | --- |

15.

| 16. | dar kartą patvirtina, kad visi Sąjungos priimti teisės aktai turi visapusiškai atitikti Chartijos nuostatas, įskaitant jos socialines nuostatas; pabrėžia, kad labai svarbu į teisės aktus, kuriais reguliuojama ES ekonominė ir pinigų politika, įtraukti aiškias nuorodas į Chartiją; pabrėžia, kad ES institucijos, kai jos taiko tarpvyriausybinius susitarimus, nėra atleidžiamos nuo įpareigojimo vertinti tokių priemonių suderinamumą su ES teise, įskaitant Chartiją; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, jog nepaprastai svarbu, kad Sąjunga imtųsi ryžtingų veiksmų, sustiprindama savo įsipareigojimus užtikrinti galimybę naudotis visomis teisėmis, nustatytomis Chartijoje, įskaitant socialines teises; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos semestro procesas, įskaitant metines augimo tyrimo rekomendacijas ir konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, atitiktų normines Chartijos socialinių teisių sudedamąsias dalis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pritaria, kad į reglamentų, kuriais sukuriami ES fondai, projektų darbo tikslais naudojamus tekstus būtų įtrauktos tvirtos ir nuoseklios sąlygos dėl pagrindinių teisių; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją ir Tarybą priimti makroekonominius sprendimus tinkamai atsižvelgiant į pagrindinių teisių vertinimus, pagrįstus visu Europos ir tarptautinės žmogaus teisių teisės priemonėmis užtikrinamų civilinių, politinių ir socialinių teisių spektru; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją išnagrinėti, kokių veiksmų Europos Sąjunga turi imtis siekdama prisijungti prie Europos socialinės chartijos, ir pasiūlyti terminus šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primena, kad, remiantis Sutartyse nustatytomis kompetencijomis, visų pirma valstybės narės yra atsakingos už socialinės politikos įgyvendinimą, taigi taip pat už Chartijoje įtvirtintų socialinių nuostatų veiksmingumo ir jų apčiuopiamos išraiškos užtikrinimą; tačiau pakartoja savo pasiūlymą, atsižvelgiant į galimą Sutarčių peržiūrą, įtraukti į Sutartis socialinį protokolą siekiant stiprinti pagrindines socialines teises, susijusias su ekonominėmis laisvėmis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkreipia dėmesį į de facto itin svarbų, tačiau neoficialų euro grupės vaidmenį euro zonos ekonomikos valdymo srityje ir į poveikį, kurį jos sprendimai gali turėti darant įtaką politikos formavimui, nors neužtikrinama atsvara pasitelkiant tinkamus demokratinės atskaitomybės ir teisminės kontrolės mechanizmus; primena jos nariams apie jų horizontaliąsias pareigas, kylančias iš ES sutarties 2 ir 6 straipsnių ir Chartijos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją ir Europos Centrinį Banką visapusiškai laikytis Chartijos vykdant savo užduotis pagal Europos stabilumo mechanizmą, įskaitant jo skolinimo praktiką, atsižvelgiant į ESTT praktiką. |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena, kad Sąjungos veiksmai tarptautiniu lygmeniu turi būti vykdomi vadovaujantis ES sutarties 21 straipsnio 1 dalyje įtvirtintais principais; yra įsitikinęs, kad visiška pagarba Chartijos nuostatoms ir jų skatinimas visoje ES yra lyginamasis standartas vertinant Sąjungos veiksmų tarptautiniuose santykiuose teisėtumą ir patikimumą, be kita ko, atsižvelgiant į plėtros procesą pagal ES sutarties 49 straipsnį; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į ribotą Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikciją bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) srityje ir įspėja dėl galimo teisių į veiksmingą teisinę gynybą, kaip įtvirtinta Chartijoje ir EŽTK, apribojimo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primena ES institucijoms Chartijoje apibrėžtas jų pareigas žmogaus teisių srityje, taip pat vykdant prekybos politiką; ragina Komisiją prieš užbaigiant bet kokias prekybos derybas atlikti konkrečius poveikio žmogaus teisėms vertinimus, visapusiškai remiantis JT pagrindiniais prekybos ir investicijų susitarimų poveikio žmogaus teisėms principais; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primena, kad tiek Sutartyse, tiek Chartijoje pateikiama nuoroda į tautinių mažumų apsaugą ir diskriminaciją dėl kalbos; ragina ES institucijose imtis konkrečių administracinių veiksmų siekiant skatinti nacionalines vyriausybes ieškoti tvarių sprendimų ir propaguoti ne tik oficialiųjų ES kalbų įvairovės kultūrą savo valstybėje narėje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primena ES sutarties 6 straipsnyje nustatytą pareigą prisijungti prie EŽTK; prašo Komisijos imtis būtinų veiksmų siekiant panaikinti teisines kliūtis, trukdančias užbaigti prisijungimo procesą, ir pateikti naują Sąjungos prisijungimo prie EŽTK sutarties projektą, kuriame būtų pateikiami 2014 m. gruodžio 18 d. ESTT nuomonėje Nr. 2/13 išdėstytų kliūčių sprendimai; mano, kad pabaigus šį procesą bus numatyta daugiau galimybių apsaugoti Sąjungos piliečių ir gyventojų pagrindines teises ir atsiras dar viena žmogaus teisių užtikrinimo priemonė, t. y. galimybė pateikti skundą EŽTT dėl kurios nors iš ES institucijų arba valstybių narių veiksmais padaryto EŽTK reglamentuojamų žmogaus teisių pažeidimo ES teisės normų įgyvendinimo srityje; be to, laikosi nuomonės, kad EŽTT praktika bus papildomas įnašas į dabartinius ir būsimus ES veiksmus užtikrinat pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms ir jas propaguojant pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų srityse, taip pat papildys ESTT praktiką šioje srityje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina nedelsiant užbaigti horizontaliosios ES kovos su diskriminacija direktyvos (18) priėmimo procesą siekiant dar labiau užtikrinti pagrindines teises ES, pasinaudojant konkrečiais ES teisės aktais; |
| --- | --- |

30.

Chartija ir ES agentūros

| 31. | atkreipia dėmesį į tam tikrų ES agentūrų galimybes teikti paramą valstybėms narėms vykdant savo pareigas pagal Chartiją, nes jos dažnai užtikrina operatyvinę sąsają tarp ES ir nacionalinio lygmens; atkreipia dėmesį į tai, kad ši užduotis gali būti veiksmingai vykdoma tik plėtojant visavertę pagrindinių teisių paisymo praktiką agentūrose, veikiančiose teisingumo ir vidaus reikalų srityje, ir (arba) agentūrose, kurių veikla gali daryti poveikį teisėms ir principams, kylantiems iš Chartijos, atsižvelgiant tiek į vidaus, tiek į išorės aspektus, susijusius su pagrindinių teisių apsauga ir skatinimu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina atitinkamas ES agentūras paspartinti darbą įgyvendinant lyčių lygybės principus, įtvirtintus Chartijoje, be kita ko, užtikrinant, kad visos ES institucijos ir agentūros laikytųsi visiško visų formų seksualinio smurto ir fizinio ar psichologinio priekabiavimo netoleravimo politikos; ragina visas ES institucijas ir agentūras visapusiškai įgyvendinti jo 2017 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl kovos su seksualiniu priekabiavimu ir prievarta ES (19); |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkreipia dėmesį į skirtingų agentūrų parengtas įvairias politikos strategijas ir priemones, kuriomis siekiama įgyvendinti jų įsipareigojimus pagrindinių žmogaus teisių srityje ir kurių įgyvendinimo lygis yra nevienodas; pabrėžia, kad būtina skatinti ES agentūrų tarpusavio bendradarbiavimą ir struktūrinį dialogą su nepriklausomais žmogaus teisių ekspertais, taip pat remtis esama geriausia patirtimi siekiant sukurti bendrą ir sustiprintą žmogaus teisių sistemą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina ES agentūras, veikiančias teisingumo ir vidaus reikalų srityje, ir (arba) agentūras, kurių veikla galėtų daryti poveikį teisėms ir principams, kylantiems iš Chartijos, priimti vidines pagrindinių teisių strategijas ir remti nuolatines darbuotojų visais lygmenimis mokymo sesijas pagrindinių teisių ir Chartijos srityje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | apgailestauja, kad daugelio ES agentūrų steigimo reglamentuose nėra aiškios nuorodos į Chartiją; ragina teisėkūros institucijas prireikus pašalinti šį trūkumą, kai rengiami ar persvarstomi reglamentai arba sprendimai, kuriais steigiamos agentūros, ir, atsižvelgiant į kiekvienos atskiros agentūros įgaliojimus ir ypatumus, numatyti papildomus veiklos mechanizmus, kuriais būtų užtikrinamas Chartijos laikymasis; |
| --- | --- |

35.

Parama valstybėms narėms įgyvendinant Chartiją nacionaliniu lygmeniu

| 36. | primena, kad ES ir nacionaliniai Chartijos aspektai yra neatsiejamai susiję ir vienas kitą papildo užtikrinant, kad Chartijos nuostatos būtų nuosekliai taikomos bendroje ES teisinėje sistemoje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkreipia dėmesį į nuolatinį informuotumo apie Chartiją, jos taikymo sritį ir taikymo sritį, kurioje ji užtikrina teisių turėtojų bei teisės ir žmogaus teisių ekspertų apsaugą, trūkumą, ir apgailestauja, kad trūksta nacionalinių veiksmų, skirtų šiam trūkumui pašalinti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją aktyviau vykdyti su Chartija susijusią informuotumo didinimo veiklą, visapusiškai įtraukiant pilietinės visuomenės organizacijas, ir skatinti bei finansuoti su Chartija susijusius mokymo modulius, skirtus nacionaliniams teisėjams, praktikuojantiems teisininkams ir valstybės tarnautojams, taip siekiant pagerinti žinias apie Sąjungos politikos ir teisės sritis, be kita ko materialinę ir procesinę teisę, ES teisinio bendradarbiavimo priemonių naudojimą, atitinkamą ESTT praktiką, teisinę kalbą ir lyginamąją teisę; be to, ragina Komisiją parengti valstybėms narėms praktines gaires, kuriomis joms būtų teikiama parama įgyvendinant Chartiją nacionaliniu lygmeniu; atsižvelgdamas į tai, prašo Komisijos užtikrinti visapusišką FRA neseniai paskelbto Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos taikymo nacionaliniu lygmeniu teisės ir politikos formavimo srityse vadovo matomumą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina valstybes nares nuolat keistis informacija ir patirtimi, susijusia su Chartijos naudojimu, taikymu ir priežiūra, ir į visas politikos sritis įtraukti geriausios praktikos pavyzdžius, jau parengtus nacionaliniu lygmeniu; ragina valstybes nares persvarstyti savo procedūrines taisykles, susijusias su teisės aktų tikrinimu ir poveikio vertinimais, atsižvelgiant į Chartiją; pažymi, kad tokiose procedūrose turėtų būti aiškios nuorodos į Chartiją taip, kaip jos pateikiamos į nacionalines žmogaus teisių priemones, siekiant išvengti to, kad būtų neatsižvelgiama į Chartiją; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES teisės perkėlimo ir tinkamo įgyvendinimo spragos valstybėse narėse gali turėti realų poveikį naudojimuisi ES pagrindinėmis teisėmis; atsižvelgdamas į tai primena apie Komisijos kaip Sutarčių sergėtojos vaidmenį ir kad ji galiausiai, o gal ir visų pirma, atsakinga už pagrindinių teisių apsaugą, taip pat prireikus, vykdant pažeidimo nagrinėjimo procedūras; atsižvelgdamas į tai, ragina ryžtingiau imtis vadovaujančio vaidmens užtikrinant tinkamą ES teisės aktų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

40.

Nuoseklesnio Chartijos aiškinimo siekis

| 41. | yra įsitikinęs, kad skirtingi aiškinimai, kiek tai susiję su ES institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų bei valstybių narių Chartijos nuostatų taikymo skirtumais, daro neigiamą poveikį Chartijos, kaip bendrų būtiniausių apsaugos standartų, kurie turi būti horizontaliai taikomi visiems instituciniams subjektams ir politikai bei veiklai, susijusiai su ES sritimi, rinkinio, teikiamai pridėtinei vertei; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad Chartijos integravimas į pirminę ES teisę, neplečiant Sąjungos kompetencijos sričių ir laikantis subsidiarumo principo, kaip apibrėžta Chartijos 51 straipsnyje, suteikia naują atsakomybę sprendimus priimančioms ir juos įgyvendinančioms institucijoms, taip pat valstybėms narėms įgyvendinant ES teisės aktus nacionaliniu lygmeniu, ir kad Chartijos nuostatos tiesioginis vykdymas turi būti užtikrinamas Europos ir nacionaliniuose teismuose; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina ES institucijas ir valstybes nares sudaryti sąlygas labiau tiesiogiai taikyti visą Chartiją; |
| --- | --- |

43.

| 44. | apgailestauja, kad iki šiol Lenkijos Respublika ir Jungtinė Karalystė nenusprendė pasitraukti iš prie Sutarčių pridėto Protokolo Nr. 30; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  OL C 337, 2018 9 20, p. 167.

(2)  OL C 301 E, 2007 12 13, p. 229.

(3)  OL C 215, 2018 6 19, p. 162.

(4)  OL C 242, 2018 7 10, p. 24.

(5)  OL C 337, 2018 9 20, p. 120.

(6)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

(7)  OL L 53, 2007 2 22, p. 1.

(8)  ECLI:EU:C:2016:701.

(9)  ECLI:EU:C:2018:871.

(10)  ECLI:EU:C:2014:2454.

(11)  Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato C teminio skyriaus 2016 m. lapkričio 22 d. tyrimas „Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimas ES institucinėje struktūroje“; Vidaus politikos generalinio direktorato C teminio skyriaus 2016 m. vasario 15 d. tyrimas „ES pagrindinių teisių chartijos 51 straipsnio aiškinimas. Ar chartiją nacionaliniu lygmeniu taikyti siauriau ar plačiau?“ ir 2016 m. sausio 12 d. tyrimas „Europos socialinės chartijos klausimas atsižvelgiant ES pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimą“.

(12)  Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato C teminio skyriaus „Piliečių teisės ir konstituciniai reikalai“2016 m. lapkričio 22 d. dokumentas „Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimas ES institucinėje struktūroje“.

(13)  FRA nuomonė Nr. 1/2017, 2017 m. balandžio 10 d.

(14)  FRA nuomonė Nr. 4/2018, 2018 m. rugsėjo 24 d.

(15)  OL C 215, 2018 6 19, p. 162.

(16)  2015 m. gruodžio 2 d. Europos ombudsmeno specialusis pranešimas dėl savo iniciatyva atlikto tyrimo Nr. OI/5/2012/BEH-MHZ, susijusio su agentūra FRONTEX, OL C 399, 2017 11 24, p. 2.

(17)  2018 m. kovo 22 d. Bendrojo Teismo sprendimas Emilio de Capitani / Europos Parlamentas, T-540/15, ECLI:EU:T:2018:167.

(18)  2008 m. liepos 2 d. Komisijos pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426).

(19)  OL C 346, 2018 9 27, p. 192.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/37

---

P8_TA(2019)0081

Visapusiška Europos pramonės politika dirbtinio intelekto ir robotikos srityje

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visapusiškos Europos pramonės politikos dirbtinio intelekto ir robotikos srityje (2018/2088(INI))

(2020/C 449/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl robotikai taikomų civilinės teisės nuostatų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl robotikai taikomų civilinės teisės nuostatų (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl Europos pramonės skaitmeninimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl Europos pramonės skaitmeninimo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl autonominių ginklų sistemų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl autonominių ginklų sistemų (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl kalbų lygybės skaitmeniniame amžiuje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl kalbų lygybės skaitmeniniame amžiuje (4),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 6 d. Komisijos pasiūlymą dėl 2021–2027 m. Skaitmeninės Europos programos sudarymo (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 6 d. Komisijos pasiūlymą dėl 2021–2027 m. Skaitmeninės Europos programos sudarymo (COM(2018)0434),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 28 d. Tarybos reglamentą (ES) 2018/1488 dėl Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės sukūrimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 28 d. Tarybos reglamentą (ES) 2018/1488 dėl Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės sukūrimo (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Teisės reikalų komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto bei Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomones (A8-0019/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Teisės reikalų komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto bei Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomones (A8-0019/2019),

| A. | kadangi skaidrūs, etikos principais grindžiami dirbtinis intelektas (DI) ir robotika gali praturtinti mūsų gyvenimą ir stiprinti mūsų gebėjimus tiek asmens, tiek visuomenės labui; |
| --- | --- |

A.

kadangi skaidrūs, etikos principais grindžiami dirbtinis intelektas (DI) ir robotika gali praturtinti mūsų gyvenimą ir stiprinti mūsų gebėjimus tiek asmens, tiek visuomenės labui;

| B. | kadangi DI vystosi sparčiai ir jau ne vienus metus yra tapęs mūsų kasdienio gyvenimo dalimi; kadangi DI ir robotika skatina inovacijas, leidžia formuotis naujiems verslo modeliams ir atlieka itin svarbų vaidmenį keičiant mūsų visuomenes bei skaitmeninant daugelį mūsų ekonomikos sektorių, pvz., pramonės, sveikatos priežiūros, statybos ir transporto; |
| --- | --- |

B.

kadangi DI vystosi sparčiai ir jau ne vienus metus yra tapęs mūsų kasdienio gyvenimo dalimi; kadangi DI ir robotika skatina inovacijas, leidžia formuotis naujiems verslo modeliams ir atlieka itin svarbų vaidmenį keičiant mūsų visuomenes bei skaitmeninant daugelį mūsų ekonomikos sektorių, pvz., pramonės, sveikatos priežiūros, statybos ir transporto;

| C. | kadangi robotiką vis labiau integruojant į žmonių sistemas būtinos griežtos politikos gairės, kaip užtikrinti kuo didesnę naudą ir kuo mažesnę riziką visuomenei bei saugų ir teisingą DI vystymąsi; |
| --- | --- |

C.

kadangi robotiką vis labiau integruojant į žmonių sistemas būtinos griežtos politikos gairės, kaip užtikrinti kuo didesnę naudą ir kuo mažesnę riziką visuomenei bei saugų ir teisingą DI vystymąsi;

| D. | kadangi tiek pasaulyje, tiek Europoje DI yra viena iš strateginių XXI a. technologijų, skatinančių teigiamus Europos ekonomikos pokyčius ir sudarančių sąlygas inovacijoms, našumui, konkurencingumui ir gerovei; |
| --- | --- |

D.

kadangi tiek pasaulyje, tiek Europoje DI yra viena iš strateginių XXI a. technologijų, skatinančių teigiamus Europos ekonomikos pokyčius ir sudarančių sąlygas inovacijoms, našumui, konkurencingumui ir gerovei;

| E. | kadangi apie ketvirtadalį visų pasaulio pramoninių robotų ir pusę visų robotų, teikiančių specialistų paslaugas, pagamina Europos įmonės ir kadangi dėl to ES jau yra įgijusi svaraus kapitalo, kuriuo turėtų būti grindžiama Europos pramonės politika; |
| --- | --- |

E.

kadangi apie ketvirtadalį visų pasaulio pramoninių robotų ir pusę visų robotų, teikiančių specialistų paslaugas, pagamina Europos įmonės ir kadangi dėl to ES jau yra įgijusi svaraus kapitalo, kuriuo turėtų būti grindžiama Europos pramonės politika;

| F. | kadangi DI ir robotika turi potencialo pertvarkyti ne vieną pramonės šaką ir užtikrinti didesnį gamybos efektyvumą bei didesnį Europos pramonės ir MVĮ konkurencingumą pasaulyje; kadangi DI vystymuisi nepaprastai svarbu tai, kad būtų prieinami didelio masto duomenų rinkiniai ir bandymų bei eksperimentavimo įrenginiai; |
| --- | --- |

F.

kadangi DI ir robotika turi potencialo pertvarkyti ne vieną pramonės šaką ir užtikrinti didesnį gamybos efektyvumą bei didesnį Europos pramonės ir MVĮ konkurencingumą pasaulyje; kadangi DI vystymuisi nepaprastai svarbu tai, kad būtų prieinami didelio masto duomenų rinkiniai ir bandymų bei eksperimentavimo įrenginiai;

| G. | kadangi vadovaujantis bendra strategija bus lengviau vystyti DI technologijas visuomenės labui, kartu atremiant ir iššūkius, su kuriais susiduriama dėl šių technologijų, siekiant skatinti inovacijas, tobulinti DI grindžiamų produktų ir paslaugų kokybę, užtikrinti geresnę patirtį vartotojams ir stiprinti pasitikėjimą DI technologijomis ir robotika bei vengti vidaus rinkos susiskaidymo; |
| --- | --- |

G.

kadangi vadovaujantis bendra strategija bus lengviau vystyti DI technologijas visuomenės labui, kartu atremiant ir iššūkius, su kuriais susiduriama dėl šių technologijų, siekiant skatinti inovacijas, tobulinti DI grindžiamų produktų ir paslaugų kokybę, užtikrinti geresnę patirtį vartotojams ir stiprinti pasitikėjimą DI technologijomis ir robotika bei vengti vidaus rinkos susiskaidymo;

| H. | kadangi Sąjungoje turi būti nuolat pirmaujama kompiuterijos veiklos rezultatų srityje, o tai turėtų atverti galimybes ES tiekimo pramonei ir didinti jos veiksmingumą, technologinius pokyčius paverčiant į paklausą orientuotais, taikomosiomis programomis valdomais produktais ir paslaugomis bei užtikrinant jų panaudojimą didelio masto ir naujoms taikomosios programoms, grindžiamoms DI; |
| --- | --- |

H.

kadangi Sąjungoje turi būti nuolat pirmaujama kompiuterijos veiklos rezultatų srityje, o tai turėtų atverti galimybes ES tiekimo pramonei ir didinti jos veiksmingumą, technologinius pokyčius paverčiant į paklausą orientuotais, taikomosiomis programomis valdomais produktais ir paslaugomis bei užtikrinant jų panaudojimą didelio masto ir naujoms taikomosios programoms, grindžiamoms DI;

| I. | kadangi skubiai reikalinga suderinta Europos lygmens strategija, kad ES galėtų konkuruoti su didžiulėmis trečiųjų šalių, ypač JAV ir Kinijos, investicijomis; |
| --- | --- |

I.

kadangi skubiai reikalinga suderinta Europos lygmens strategija, kad ES galėtų konkuruoti su didžiulėmis trečiųjų šalių, ypač JAV ir Kinijos, investicijomis;

| J. | kadangi Komisija, siekdama paskatinti DI valdomas taikomąsias programas ir įmones Europoje, 2018 m. balandžio 25 d. (6) įsipareigojo pasiūlyti Europos DI strategiją, t. y. parengti DI gairių projektą bendradarbiaudama su suinteresuotosiomis šalimis, priklausančiomis DI aljansui – DI ekspertų grupei; |
| --- | --- |

J.

kadangi Komisija, siekdama paskatinti DI valdomas taikomąsias programas ir įmones Europoje, 2018 m. balandžio 25 d. (6) įsipareigojo pasiūlyti Europos DI strategiją, t. y. parengti DI gairių projektą bendradarbiaudama su suinteresuotosiomis šalimis, priklausančiomis DI aljansui – DI ekspertų grupei;

| K. | kadangi galiojančios taisyklės ir procesai turėtų būti peržiūrėti ir prireikus pakeisti, siekiant atsižvelgti į DI ir robotikos aspektus; |
| --- | --- |

K.

kadangi galiojančios taisyklės ir procesai turėtų būti peržiūrėti ir prireikus pakeisti, siekiant atsižvelgti į DI ir robotikos aspektus;

| L. | kadangi Europos DI sistema turi būti kuriama visapusiškai paisant Pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintų teisių ir ypač laikantis duomenų apsaugos, privatumo bei saugumo principų; |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos DI sistema turi būti kuriama visapusiškai paisant Pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintų teisių ir ypač laikantis duomenų apsaugos, privatumo bei saugumo principų;

| M. | kadangi naujovės DI srityje gali ir turėtų būti kuriamos taip, kad būtų išsaugomas asmens orumas, savarankiškumas ir jo teisė apsispręsti; |
| --- | --- |

M.

kadangi naujovės DI srityje gali ir turėtų būti kuriamos taip, kad būtų išsaugomas asmens orumas, savarankiškumas ir jo teisė apsispręsti;

| N. | kadangi savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliucijoje su rekomendacijomis Komisijai dėl robotikai taikomų civilinės teisės nuostatų Parlamentas ragino Komisiją pasiūlyti nuoseklią teisinę sistemą robotikai, įskaitant autonomines sistemas ir išmaniuosius autonominius robotus, vystyti; |
| --- | --- |

N.

kadangi savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliucijoje su rekomendacijomis Komisijai dėl robotikai taikomų civilinės teisės nuostatų Parlamentas ragino Komisiją pasiūlyti nuoseklią teisinę sistemą robotikai, įskaitant autonomines sistemas ir išmaniuosius autonominius robotus, vystyti;

| O. | kadangi į DI ir robotikos vystymą turi būti įtraukta visa visuomenė; tačiau kadangi 2017 m. kaimo vietovės didžiąja dalimi ir toliau negalėjo naudotis DI pranašumais, nes 8 proc. namų nebuvo prijungti prie jokio fiksuotojo ryšio tinklo, o 53 proc. jų neveikė nė viena iš naujos kartos prieigos technologijų (labai didelės spartos skaitmeninė abonento linija (VDSL), kabelinis / DOCSIS 3.0 tinklas arba FTTP linija); |
| --- | --- |

O.

kadangi į DI ir robotikos vystymą turi būti įtraukta visa visuomenė; tačiau kadangi 2017 m. kaimo vietovės didžiąja dalimi ir toliau negalėjo naudotis DI pranašumais, nes 8 proc. namų nebuvo prijungti prie jokio fiksuotojo ryšio tinklo, o 53 proc. jų neveikė nė viena iš naujos kartos prieigos technologijų (labai didelės spartos skaitmeninė abonento linija (VDSL), kabelinis / DOCSIS 3.0 tinklas arba FTTP linija);

| P. | kadangi DI valdomoms paslaugoms ir produktams vystyti būtinas ryšys, laisvas duomenų srautas ir prieiga prie duomenų ES; kadangi naudojant pažangius duomenų gavybos metodus produktams ir paslaugoms gali pagerėti sprendimų priėmimo kokybė ir, savo ruožtu, vartotojų pasirinkimas bei įmonių veiklos rezultatai; |
| --- | --- |

P.

kadangi DI valdomoms paslaugoms ir produktams vystyti būtinas ryšys, laisvas duomenų srautas ir prieiga prie duomenų ES; kadangi naudojant pažangius duomenų gavybos metodus produktams ir paslaugoms gali pagerėti sprendimų priėmimo kokybė ir, savo ruožtu, vartotojų pasirinkimas bei įmonių veiklos rezultatai;

| Q. | kadangi technologinės išmaniųjų produktų ir paslaugų naujovės gali būti naudingos žinių ekonomikai, kuri grindžiama turimos informacijos kiekiu, kokybe ir prieinamumu, o tai, savo ruožtu, gali leisti labiau prisitaikyti prie vartotojų poreikių; |
| --- | --- |

Q.

kadangi technologinės išmaniųjų produktų ir paslaugų naujovės gali būti naudingos žinių ekonomikai, kuri grindžiama turimos informacijos kiekiu, kokybe ir prieinamumu, o tai, savo ruožtu, gali leisti labiau prisitaikyti prie vartotojų poreikių;

| R. | kadangi kibernetinis saugumas gyvybiškai svarbus norint užtikrinti, kad duomenys nebūtų piktavališkai iškraipomi ar netinkamai naudojami siekiant manipuliuoti DI ir pakenkti piliečiams ar įmonėms, nes tai būtų smūgis pramonei ir pakirstų vartotojų pasitikėjimą DI; kadangi naujovės DI srityje didina pasitikėjimą šiomis sistemomis imantis veiksmų ir priimant sprendimus, o dėl to, savo ruožtu, ES kyla aukštų kibernetinio atsparumo standartų būtinybė, siekiant apsisaugoti nuo kibernetinio saugumo pažeidimų ir nesėkmių; |
| --- | --- |

R.

kadangi kibernetinis saugumas gyvybiškai svarbus norint užtikrinti, kad duomenys nebūtų piktavališkai iškraipomi ar netinkamai naudojami siekiant manipuliuoti DI ir pakenkti piliečiams ar įmonėms, nes tai būtų smūgis pramonei ir pakirstų vartotojų pasitikėjimą DI; kadangi naujovės DI srityje didina pasitikėjimą šiomis sistemomis imantis veiksmų ir priimant sprendimus, o dėl to, savo ruožtu, ES kyla aukštų kibernetinio atsparumo standartų būtinybė, siekiant apsisaugoti nuo kibernetinio saugumo pažeidimų ir nesėkmių;

| S. | kadangi automatizavimo tendencija reikalauja, kad su DI taikomųjų programų kūrimu ir pardavimu susiję subjektai nuo pat pradžių vadovautųsi saugumo ir etikos kriterijais bei pripažintų, jog jie turi būti pasirengę prisiimti teisinę atsakomybę už savo gaminamos technologijos kokybę; |
| --- | --- |

S.

kadangi automatizavimo tendencija reikalauja, kad su DI taikomųjų programų kūrimu ir pardavimu susiję subjektai nuo pat pradžių vadovautųsi saugumo ir etikos kriterijais bei pripažintų, jog jie turi būti pasirengę prisiimti teisinę atsakomybę už savo gaminamos technologijos kokybę;

| T. | kadangi kuriant patikimą ekosistemą DI technologijai vystyti turėtų būti remiamasi duomenų politikos sistema; kadangi tai reiškia, jog turi būti kuriamos sklandžios ir supaprastintos duomenų rinkimo ir tvarkymo programos mokomųjų mokslinių tyrimų tikslais, kad DI galėtų būti vystomas daugelyje sektorių, pvz., medicinos, finansų, biologijos, energetikos, pramonės, chemijos ar viešajame sektoriuje; kadangi duomenimis grindžiama DI ekosistema galėtų apimti visos Europos iniciatyvas, pradėtas naudojantis atvirais standartais ir grindžiamas sertifikatų tarpusavio pripažinimu bei skaidriomis sąveikumo taisyklėmis; |
| --- | --- |

T.

kadangi kuriant patikimą ekosistemą DI technologijai vystyti turėtų būti remiamasi duomenų politikos sistema; kadangi tai reiškia, jog turi būti kuriamos sklandžios ir supaprastintos duomenų rinkimo ir tvarkymo programos mokomųjų mokslinių tyrimų tikslais, kad DI galėtų būti vystomas daugelyje sektorių, pvz., medicinos, finansų, biologijos, energetikos, pramonės, chemijos ar viešajame sektoriuje; kadangi duomenimis grindžiama DI ekosistema galėtų apimti visos Europos iniciatyvas, pradėtas naudojantis atvirais standartais ir grindžiamas sertifikatų tarpusavio pripažinimu bei skaidriomis sąveikumo taisyklėmis;

| U. | kadangi DI naudojimas savaime neužtikrina tiesos ar teisingumo, nes šališkumo klausimas gali kilti dėl to, kaip renkami duomenys ir kaip sukurtas algoritmas, be to, jis gali būti siejamas su visuomenės šališkumu; kadangi duomenų kokybė kartu su algoritmų kūrimo ir nuolatiniais pakartotinio vertinimo procesais turėtų užkirsti kelią šališkumui; |
| --- | --- |

U.

kadangi DI naudojimas savaime neužtikrina tiesos ar teisingumo, nes šališkumo klausimas gali kilti dėl to, kaip renkami duomenys ir kaip sukurtas algoritmas, be to, jis gali būti siejamas su visuomenės šališkumu; kadangi duomenų kokybė kartu su algoritmų kūrimo ir nuolatiniais pakartotinio vertinimo procesais turėtų užkirsti kelią šališkumui;

| V. | kadangi DI ir robotika turėtų būti vystomi ir diegiami vadovaujantis į žmogų orientuotu požiūriu, siekiant padėti žmonėms darbe ir namuose; kadangi DI gali būti naudojamas ir siekiant padėti žmonėms išvengti būtinybės dirbti pavojingą darbą; |
| --- | --- |

V.

kadangi DI ir robotika turėtų būti vystomi ir diegiami vadovaujantis į žmogų orientuotu požiūriu, siekiant padėti žmonėms darbe ir namuose; kadangi DI gali būti naudojamas ir siekiant padėti žmonėms išvengti būtinybės dirbti pavojingą darbą;

| W. | kadangi tolesnis automatizuoto ir algoritminio sprendimų priėmimo vystymas bei vis dažnesnis jo naudojimas neabejotinai daro poveikį asmens (pvz., verslininko ar interneto vartotojo), taip pat administracinės, teisminės ar kitos valdžios institucijos pasirinktims, kai priimamas galutinis vartotojo, įmonės ar su valdymu susijęs sprendimas; kadangi automatizuoto ir algoritminio sprendimų priėmimo procesas turi apimti apsaugos priemones bei galimybę kontrolę ir patikrą vykdyti žmogui; |
| --- | --- |

W.

kadangi tolesnis automatizuoto ir algoritminio sprendimų priėmimo vystymas bei vis dažnesnis jo naudojimas neabejotinai daro poveikį asmens (pvz., verslininko ar interneto vartotojo), taip pat administracinės, teisminės ar kitos valdžios institucijos pasirinktims, kai priimamas galutinis vartotojo, įmonės ar su valdymu susijęs sprendimas; kadangi automatizuoto ir algoritminio sprendimų priėmimo procesas turi apimti apsaugos priemones bei galimybę kontrolę ir patikrą vykdyti žmogui;

| X. | kadangi dėl mašinų mokymosi taip pat susiduriama su iššūkiais dėl nediskriminavimo, tinkamo proceso ir sprendimų priėmimo procesų skaidrumo bei suprantamumo užtikrinimo; |
| --- | --- |

X.

kadangi dėl mašinų mokymosi taip pat susiduriama su iššūkiais dėl nediskriminavimo, tinkamo proceso ir sprendimų priėmimo procesų skaidrumo bei suprantamumo užtikrinimo;

| Y. | kadangi DI yra svarbi priemonė visuotiniams visuomeniniams iššūkiams atremti ir kadangi dėl to valstybės narės, įgyvendindamos savo viešąją politiką, turėtų skatinti investicijas, skirti lėšų moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai bei šalinti DI vystymosi ir taikymo kliūtis; |
| --- | --- |

Y.

kadangi DI yra svarbi priemonė visuotiniams visuomeniniams iššūkiams atremti ir kadangi dėl to valstybės narės, įgyvendindamos savo viešąją politiką, turėtų skatinti investicijas, skirti lėšų moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai bei šalinti DI vystymosi ir taikymo kliūtis;

| Z. | kadangi komercinės DI platformos perėjo nuo bandymų prie tikrų prietaikų sveikatos, aplinkos, energetikos ir transporto srityse; kadangi mašinų mokymosi metodai yra visų svarbiausių saityno platformų ir didžiųjų duomenų prietaikų kertinis akmuo; |
| --- | --- |

Z.

kadangi komercinės DI platformos perėjo nuo bandymų prie tikrų prietaikų sveikatos, aplinkos, energetikos ir transporto srityse; kadangi mašinų mokymosi metodai yra visų svarbiausių saityno platformų ir didžiųjų duomenų prietaikų kertinis akmuo;

| AA. | kadangi Europos tyrėjai ir įmonės dirba su įvairiausiais blokų grandinės klausimais: tiekimo grandine, valdžios paslaugomis, finansais, daiktų internetu, sveikatos priežiūra, žiniasklaida, pažangiaisiais miestais, energetika ir transportu; kadangi Europa užima tvirtas pozicijas tokiose svarbiose su blokų grandine susijusiose srityse, kaip DI; kadangi blokų grandinė gali atlikti svarbų vaidmenį stiprinant Europos inovacijas; |
| --- | --- |

AA.

kadangi Europos tyrėjai ir įmonės dirba su įvairiausiais blokų grandinės klausimais: tiekimo grandine, valdžios paslaugomis, finansais, daiktų internetu, sveikatos priežiūra, žiniasklaida, pažangiaisiais miestais, energetika ir transportu; kadangi Europa užima tvirtas pozicijas tokiose svarbiose su blokų grandine susijusiose srityse, kaip DI; kadangi blokų grandinė gali atlikti svarbų vaidmenį stiprinant Europos inovacijas;

| AB. | kadangi kibernetinio saugumo technologijos – pvz., skaitmeninė tapatybė, kriptografija arba įsibrovimo aptikimas – ir jų taikymas tokiose srityse, kaip finansai, pramonė 4.0, energetika, vežimas, sveikatos priežiūra ir e. valdžia, yra labai svarbūs norint užtikrinti saugumą ir tiek piliečių, tiek viešojo administravimo institucijų, tiek įmonių pasitikėjimą internetine veikla bei sandoriais; |
| --- | --- |

AB.

kadangi kibernetinio saugumo technologijos – pvz., skaitmeninė tapatybė, kriptografija arba įsibrovimo aptikimas – ir jų taikymas tokiose srityse, kaip finansai, pramonė 4.0, energetika, vežimas, sveikatos priežiūra ir e. valdžia, yra labai svarbūs norint užtikrinti saugumą ir tiek piliečių, tiek viešojo administravimo institucijų, tiek įmonių pasitikėjimą internetine veikla bei sandoriais;

| AC. | kadangi teksto ir duomenų gavyba yra DI bei mašinų mokymosi prietaikų pagrindas ir yra gyvybiškai svarbi MVĮ ir startuoliams, nes suteikia jiems prieigą prie didelių duomenų kiekių DI algoritmams išbandyti; |
| --- | --- |

AC.

kadangi teksto ir duomenų gavyba yra DI bei mašinų mokymosi prietaikų pagrindas ir yra gyvybiškai svarbi MVĮ ir startuoliams, nes suteikia jiems prieigą prie didelių duomenų kiekių DI algoritmams išbandyti;

| AD. | kadangi DI gali sunaudoti labai daug energijos; kadangi, atsižvelgiant į tai, svarbu, kad pažanga DI naudojimo srityje būtų daroma laikantis esamų ES energijos vartojimo efektyvumo ir žiedinės ekonomikos tikslų; |
| --- | --- |

AD.

kadangi DI gali sunaudoti labai daug energijos; kadangi, atsižvelgiant į tai, svarbu, kad pažanga DI naudojimo srityje būtų daroma laikantis esamų ES energijos vartojimo efektyvumo ir žiedinės ekonomikos tikslų;

| AE. | kadangi DI turėtų visapusiškai veikti visomis Europos kalbomis, kad visi europiečiai turėtų lygias galimybes naudotis šiuolaikinėmis DI naujovėmis daugiakalbėje Europos informacinėje visuomenėje; |
| --- | --- |

AE.

kadangi DI turėtų visapusiškai veikti visomis Europos kalbomis, kad visi europiečiai turėtų lygias galimybes naudotis šiuolaikinėmis DI naujovėmis daugiakalbėje Europos informacinėje visuomenėje;

| AF. | kadangi su aukštosiomis technologijomis siejamos pramonės ir paslaugų srityse DI yra durys į tai, kad Europa taptų startuolių žemynu pasinaudodama naujausiomis technologijomis augimui Europoje užtikrinti – pirmiausia sveikatos technologijų, sveikatos priežiūros paslaugų ir programų, vaistų atradimo, robotikos ir robotizuotų chirurginių operacijų, lėtinių ligų gydymo, taip pat medicininių vaizdų ir įrašų srityse – bei užtikrintų tvarią aplinką ir saugią maisto gamybą; kadangi, kalbant apie mokslinius tyrimus ir patentus DI srityje, šiuo metu Europa atsilieka nuo Šiaurės Amerikos ir Azijos; |
| --- | --- |

AF.

kadangi su aukštosiomis technologijomis siejamos pramonės ir paslaugų srityse DI yra durys į tai, kad Europa taptų startuolių žemynu pasinaudodama naujausiomis technologijomis augimui Europoje užtikrinti – pirmiausia sveikatos technologijų, sveikatos priežiūros paslaugų ir programų, vaistų atradimo, robotikos ir robotizuotų chirurginių operacijų, lėtinių ligų gydymo, taip pat medicininių vaizdų ir įrašų srityse – bei užtikrintų tvarią aplinką ir saugią maisto gamybą; kadangi, kalbant apie mokslinius tyrimus ir patentus DI srityje, šiuo metu Europa atsilieka nuo Šiaurės Amerikos ir Azijos;

| AG. | kadangi DI technologijų vystymas – užtikrinant, kad sveikatos technologijos taptų tikslesnės ir veiksmingesnės teikiant sveikatos priežiūros paslaugas – gali padėti pagerinti lėtinėmis ligomis sergančių ir neįgalių asmenų gyvenimą bei spręsti tokias socialines problemas, kaip mūsų visuomenės senėjimas; |
| --- | --- |

AG.

kadangi DI technologijų vystymas – užtikrinant, kad sveikatos technologijos taptų tikslesnės ir veiksmingesnės teikiant sveikatos priežiūros paslaugas – gali padėti pagerinti lėtinėmis ligomis sergančių ir neįgalių asmenų gyvenimą bei spręsti tokias socialines problemas, kaip mūsų visuomenės senėjimas;

| AH. | kadangi DI ir robotikos taikymo medicininės priežiūros srityje galimybės neišsemiamos: be kitų prietaikų, tai aktualu tvarkant medicininius įrašus ir duomenis, atliekant pasikartojantį darbą (testų analizes, rentgeną, kompiuterinės tomografijos tyrimus, duomenų įvestis), rengiant gydymo planus ir skaitmenines konsultacijas (pvz., medicinines konsultacijas remiantis asmens ligos istorija ir bendromis medicinos žiniomis), naudojantis virtualiais slaugytojais, administruojant gydymą vaistais, kuriant vaistus, užsiimant tiksliąja medicina (kai genetikoje ir genomikoje ieškoma mutacijų ir ryšio su liga remiantis DNR informacija), stebint sveikatą ir analizuojant sveikatos priežiūros sistemą; |
| --- | --- |

AH.

kadangi DI ir robotikos taikymo medicininės priežiūros srityje galimybės neišsemiamos: be kitų prietaikų, tai aktualu tvarkant medicininius įrašus ir duomenis, atliekant pasikartojantį darbą (testų analizes, rentgeną, kompiuterinės tomografijos tyrimus, duomenų įvestis), rengiant gydymo planus ir skaitmenines konsultacijas (pvz., medicinines konsultacijas remiantis asmens ligos istorija ir bendromis medicinos žiniomis), naudojantis virtualiais slaugytojais, administruojant gydymą vaistais, kuriant vaistus, užsiimant tiksliąja medicina (kai genetikoje ir genomikoje ieškoma mutacijų ir ryšio su liga remiantis DNR informacija), stebint sveikatą ir analizuojant sveikatos priežiūros sistemą;

| AI. | kadangi prieinamumas nereiškia, kad tas pačias paslaugas gauna ir tais pačiais prietaisais naudojasi visi; kadangi DI ir robotikos prieinamumas grindžiamas įtraukiu planavimu ir projektavimu; kadangi naudotojo poreikiai, pageidavimai ir patirtis turi būti projekto atspirties taškas; |
| --- | --- |

AI.

kadangi prieinamumas nereiškia, kad tas pačias paslaugas gauna ir tais pačiais prietaisais naudojasi visi; kadangi DI ir robotikos prieinamumas grindžiamas įtraukiu planavimu ir projektavimu; kadangi naudotojo poreikiai, pageidavimai ir patirtis turi būti projekto atspirties taškas;

| AJ. | kadangi esama rimtų susirūpinimą etikos, psichologijos ir teisės požiūriais keliančių klausimų, susijusių su robotų autonomija, su tuo, kad jie akivaizdžiai neturi žmogiškos empatijos, ir su jų poveikiu gydytojo ir paciento ryšiui, kurie dar nebuvo tinkamai išnagrinėti ES lygmeniu, ypač kai tai susiję su pacientų asmens duomenų apsauga, atsakomybe ir naujais atsirasiančiais ekonominiais bei darbo santykiais; kadangi autonomija kaip tokia gali būti visapusiškai būdinga tik žmonėms; kadangi būtina sukurti tvirtą teisinę ir etinę DI sistemą; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi esama rimtų susirūpinimą etikos, psichologijos ir teisės požiūriais keliančių klausimų, susijusių su robotų autonomija, su tuo, kad jie akivaizdžiai neturi žmogiškos empatijos, ir su jų poveikiu gydytojo ir paciento ryšiui, kurie dar nebuvo tinkamai išnagrinėti ES lygmeniu, ypač kai tai susiję su pacientų asmens duomenų apsauga, atsakomybe ir naujais atsirasiančiais ekonominiais bei darbo santykiais; kadangi autonomija kaip tokia gali būti visapusiškai būdinga tik žmonėms; kadangi būtina sukurti tvirtą teisinę ir etinę DI sistemą;

| AK. | kadangi ypač DI taikymas sveikatos srityje turi visuomet turi būti grindžiamas atsakomybės principu, pagal kurį mašiną valdo žmogus; |
| --- | --- |

AK.

kadangi ypač DI taikymas sveikatos srityje turi visuomet turi būti grindžiamas atsakomybės principu, pagal kurį mašiną valdo žmogus;

1.   
  Dirbtinio intelekto ir robotikos padedama visuomenė

1.1.   Darbas dirbtinio intelekto ir robotikos amžiuje

| 1. | pabrėžia, kad automatizavimo ir DI derinys padidins našumą bei, savo ruožtu, išeigą; pažymi, kad, kaip ir per ankstesnes technologijų revoliucijas, kai kurios darbo vietos bus pakeistos, tačiau bus kuriamos ir naujos, dėl kurių keisis gyvenimas bei darbo praktika; pabrėžia, kad, vis labiau naudojant robotiką ir DI, turėtų sumažėti ir žmonių darbo žalingomis bei pavojingomis sąlygomis rizika, be to, tai turėtų paskatinti kurti daugiau kokybiškų deramo darbo vietų bei pagerinti našumą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtinai ragina valstybes nares ypatingą dėmesį skirti pramonės sektorių, kuriuos labiausiai paveikė darbo automatizavimas, darbuotojų perkvalifikavimui; pabrėžia, jog naujomis švietimo programomis daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama darbuotojų įgūdžių ugdymui, kad jie galėtų pasinaudoti galimybėmis gauti kurią nors iš DI sukurtų darbo vietų; ragina kurti skaitmeninio raštingumo programas mokyklose ir pameistrystės programas bei apibrėžti profesinio mokymo prioritetus, siekiant padėti darbuotojams prisitaikyti prie technologinių pokyčių; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rekomenduoja valstybėms narėms kartu su privačiojo sektoriaus subjektais įvardyti riziką ir parengti strategijas, siekiant užtikrinti, kad būtų kuriamos reikiamos perkvalifikavimo ir naujų įgūdžių lavinimo programos; pabrėžia, jog pačios įmonės turi investuoti į turimos darbo jėgos apmokymą ir perkvalifikavimą, kad būtų užtikrinti šių darbuotojų poreikiai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad robotikos vystymasis ES smarkiai paveiks darbo santykius; mano, jog šio poveikio problema turėtų būti sprendžiama subalansuotai, kad būtų skatinama reindustrializacija, o padidėjęs našumas būtų naudingas ir darbuotojams; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad dabartinėmis pramonės sąlygomis pusiausvyra tarp savininkų ir darbuotojų yra trapi; mano, jog pažangos įgyvendinant DI pramonės srityje turėtų būti siekiama išsamiai konsultuojantis su socialiniais partneriais, nes galimas pramonės darbuotojų skaičiaus pasikeitimas reikalauja veiklios politikos, kad darbuotojai galėtų prisitaikyti prie naujų reikalavimų ir kad laimėjusiųjų būtų kuo daugiau; pažymi, kad dėl to būtina iš naujo permąstyti ir pertvarkyti darbo rinkos politiką, socialinės apsaugos sistemas ir apmokestinimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primygtinai ragina valstybes nares spręsti kliūčių patekti į darbo rinką, pvz., pernelyg aukštų kvalifikacijos reikalavimų, problemą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad skaitmeninis raštingumas yra vienas svarbiausių DI vystymosi ateityje veiksnių ir ragina Komisiją bei valstybes nares rengti ir įgyvendinti skaitmeninių įgūdžių lavinimo ir perkvalifikavimo strategijas; pažymi, kad skaitmeninis raštingumas gali būti naudingas norint visapusiškai ir įtraukiai dalyvauti priimant duomenų ekonomikos sprendimus bei palengvinti bendravimą ir bendradarbiavimą su visomis suinteresuotosiomis šalimis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad poveikį pajus visų amžiaus grupių piliečiai, todėl būtina derinti švietimo programas – taip pat ir apibrėžiant naujus mokymosi būdus bei naudojant naujas mokymo technologijas; pabrėžia, kad turėtų būti tinkamai gilinamasi į švietimo aspektus; pirmiausia yra įsitikinęs, kad į skaitmeninių įgūdžių, įskaitant kodavimą, poreikį mokantis ir mokant turi būti atsižvelgiama nuo pirmųjų mokyklos metų iki mokymosi visą gyvenimą tarpsnių; |
| --- | --- |

8.

1.2.   Piktavališkas dirbtinio intelekto naudojimas ir pagrindinės teisės

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad piktavališkas arba aplaidus DI naudojimas gali kelti grėsmę skaitmeniniam, fiziniam ir viešajam saugumui, nes juo gali būti pasinaudota didelio masto tiksliai suplanuotiems ir itin veiksmingiems išpuoliams prieš informacinės visuomenės tarnybas ir sujungtus įrenginius bei dezinformacijos kampanijoms vykdyti ir asmenų apsisprendimo teisei apskritai susilpninti; pabrėžia, kad piktavališkas arba aplaidus DI naudojimas taip pat gali kelti pavojų demokratijai ir pagrindinėms teisėms; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją pasiūlyti sistemą, pagal kurią būtų baudžiama už manipuliavimo suvokimu praktiką, kai asmeniniams poreikiams pritaikytas turinys arba naujienų sklaidos kanalas sukelia neigiamas emocijas ir iškreipia tikrovės suvokimą ir kai tai gali turėti neigiamų pasekmių (pvz., rinkimų rezultatams, arba formuoti iškreiptą tokių socialinių klausimų, kaip migracija, suvokimą); |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad svarbu pripažinti, atpažinti ir stebėti ardomojo pobūdžio reiškinius DI vystymo bei su juo susijusiose srityse; ragina moksliškai tiriant DI daug dėmesio skirti ir atsitiktinio arba piktavališko manipuliavimo DI ir robotika atvejams; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją atsižvelgti į socialinius iššūkius, su kuriais susiduriama dėl piliečių klasifikavimo praktikos; pabrėžia, kad piliečiai neturėtų būti diskriminuojami pagal tai, kaip jie klasifikuojami, ir kad jiems turėtų būti suteikiama teisė pamėginti dar kartą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reiškia didelį susirūpinimą dėl DI taikomųjų programų, įskaitant skirtas veidui ir balsui atpažinti, naudojimo vadinamosioms emocijų sekimo programoms, t. y. darbuotojų ir piliečių psichikos būklei stebėti, siekiant didinti našumą ir išsaugoti stabilumą visuomenėje, kurios kartais derinamos su vadinamosiomis socialinių kreditų sistemomis, kaip, pvz., jau matyta Kinijoje; pabrėžia, kad tokios programos savaime nesuderinamos su Europos vertybėmis bei asmenų teisių ir laisvių apsaugos normomis; |
| --- | --- |

13.

2.   
  Technologinis kelias į dirbtinį intelektą ir robotiką

2.1.   Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra

| 14. | primena, kad Europos DI mokslinių tyrimų bendruomenė pirmauja pasaulyje ir sudaro 32 proc. viso pasaulio DI mokslinių tyrimų institucijų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Skaitmeninės Europos programos ir DI numatytą 2,5 mlrd. EUR dydžio biudžetą bei didesnį finansavimą pagal programą „Horizontas 2020“; supranta, jog svarbu, kad ES finansavimas papildytų valstybių narių ir pramonės mokslinių tyrimų biudžetus, skiriamus DI, ir jog būtinas bendradarbiavimas įgyvendinant viešas, privačias ir ES mokslinių tyrimų programas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | remia pagal Skaitmeninės Europos programą numatytus veiklos tikslus formuoti ir stiprinti pamatinius DI pajėgumus Sąjungoje, užtikrinti, kad jie būtų prieinami visoms įmonėms ir viešojo administravimo institucijoms, bei sustiprinti ir jungti į tinklus valstybėse narėse veikiančius DI bandymų ir eksperimentavimo įrenginius; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina valstybes nares vystyti įvairių suinteresuotųjų šalių, susijusių su pramonės ir mokslinių tyrimų institutais, partnerystes bei jungtinius DI kompetencijos centrus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad atliekant DI mokslinius tyrimus turėtų būti investuojama ne tik į DI technologijų ir inovacijų vystymą, bet ir į su DI susijusias socialines, etikos ir atsakomybės sritis; mano, kad bet kuris diegiamas DI modelis kaip toks turėtų būti etiškas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad DI moksliniai tyrimai ir kita susijusi veikla, kuria skatinama pažanga visuomenės ir aplinkos labui, turėtų būti vykdoma dar ir laikantis atsargumo principo bei paisant pagrindinių teisių; pabrėžia, kad visi dalyvaujantieji DI kūrimo, įgyvendinimo, sklaidos ir naudojimo veikloje turėtų atsižvelgti į žmogaus orumą, taip pat į asmens ir visuomenės apskritai apsisprendimą ir gerovę – tiek fizinę, tiek psichologinę – bei juos gerbti, numatyti galimą poveikį saugumui ir imtis reikiamų atsargumo priemonių, kurios proporcingai atitiktų apsaugos lygį, įskaitant greitą veiksnių, dėl kurių galėtų kilti pavojus visuomenei ar aplinkai, atskleidimą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad kuriant DI nepaprastai svarbi ir konkurencinga mokslinių tyrimų aplinka; pabrėžia, kad svarbu remti pažangius mokslinius tyrimus, įskaitant fundamentalųjį mokslą ir didelės rizikos bei didelės grąžos projektus, taip pat puoselėti Europos mokslinių tyrimų erdvę, įskaitant patrauklias finansavimo, judumo ir prieigos prie infrastruktūros ir technologijų visoje Sąjungoje sąlygas, kuri būtų grindžiama atvirumo trečiosioms šalims ir ekspertinėms žinioms iš Sąjungai nepriklausančių šalių principu, jeigu tai nekelia pavojaus ES kibernetiniam saugumui; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad ES tyrėjai ir toliau uždirba gerokai mažiau nei jų kolegos JAV ir Kinijoje, o tai, žinia, yra pagrindinė priežastis, dėl kurios jie išvyksta iš Europos; ragina Komisiją ir valstybes nares ypatingą dėmesį skirti didžiausių talentų pritraukimui į Europos įmones, o valstybes nares – sudaryti patrauklias sąlygas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad naująją ABT (7) pavyzdinę iniciatyvą Europa turi specialiai skirti DI, ypatingą dėmesį skiriant į žmogų orientuotam požiūriui ir kalbų technologijoms; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mano, jog DI, mašinų mokymasis ir eksponentiniai šuoliai duomenų prieinamumo ir debesijos kompiuterijos srityse skatina mokslinių tyrimų iniciatyvas, kuriomis siekiama suprasti biologiją molekulių ir ląstelių lygmeniu, reikiama linkme nukreipti gydymo būdų vystymą ir analizuoti duomenų srautus, siekiant aptikti grėsmes sveikatai, prognozuoti ligų protrūkius ir konsultuoti pacientus; pažymi, kad duomenų gavybos ir duomenų naršymo metodai galima būti naudojami spragoms priežiūros srityje, rizikoms, tendencijoms ir modeliams nustatyti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, jog atvejams, kai rizika kyla kaip neišvengiamas ir neatsiejamas DI mokslinių tyrimų elementas, turėtų būti parengti griežti rizikos vertinimo ir valdymo protokolai bei jų turėtų būti laikomasi atsižvelgiant į tai, kad žalos rizika neturi būti didesnė nei ta, su kuria susiduriama kasdieniame gyvenime (t. y. žmonėms neturėtų grėsti didesnė ar papildoma rizika nei ta, su kuria jie susiduria gyvendami kaip įprasta); |
| --- | --- |

24.

2.2.   Investicijos

| 25. | pažymi, kad, norinti išsaugoti konkurencingumą, svarbu daugiau investuoti šioje srityje; pripažįsta, kad, nors didžiąją dalį šios srities investicijų ir inovacijų užtikrina privačiojo sektoriaus įmonės, valstybės narės ir Komisija taip pat turėtų būti raginamos toliau investuoti į mokslinius tyrimus šiame sektoriuje ir apibrėžti savo vystymosi prioritetus; palankiai vertina pasiūlymą dėl „InvestEU“ ir kitas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, kuriomis bus skatinamas privatus finansavimas; mano, jog norint užtikrinti, kad raida būtų kryptinga, turėtų būti skatinamas privačiojo ir viešojo sektorių investicijų koordinavimas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad investicijos į DI, kurių išskirtinis bruožas gali būti didelis neapibrėžtumas, turėtų būti papildomos ES finansavimu, pvz., pagal Europos investicijų banko (EIB) ar Europos investicijų fondo (EIF) arba „InvestEU“ ir Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) programas – jos galėtų būti gera paspirtis pasidalijant riziką; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primygtinai ragina Komisiją neleisti naudoti ES finansavimo DI, kuris gali būti ginklams; primygtinai ragina Komisiją neskirti ES finansavimo įmonėms, kurios užsiima moksliniais dirbtinės sąmonės tyrimais ir vystymu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rekomenduoja Komisijai užtikrinti, kad mokslinių tyrimų, kurie buvo atliekami už ES lėšas, intelektinė nuosavybė ir toliau priklausytų ES bei Europos universitetams; |
| --- | --- |

28.

2.3.   Inovacijos ir visuomenės pritarimas bei atsakomybė

| 29. | pažymi, kad visiems svarbiausiems technologinės pažangos laimėjimams buvo reikalingas pereinamasis laikotarpis, per kurį didžioji dalis visuomenės geriau perprastų technologiją ir ją įsileistų į savo kasdienį gyvenimą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pažymi, kad šios technologijos ateitis priklauso nuo to, ar jai pritars visuomenė, ir kad daugiau dėmesio turi būti skiriama tinkamam informavimui apie jos privalumus, siekiant užtikrinti geresnį technologijos ir jos taikymo supratimą; taip pat pažymi, kad, jei visuomenė nebus informuojama apie DI technologiją, šiame sektoriuje bus mažiau paskatų inovacijoms; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad visuomenės pritarimas priklauso nuo tuo, kaip ji informuojama apie DI teikiamas galimybes, su juo susijusius iššūkius ir pokyčius; rekomenduoja valstybėms narėms ir Komisijai sudaryti sąlygas lengviau gauti patikimos informacijos tokiais pagrindiniais susirūpinimą dėl DI keliančiais klausimais, kaip privatumas, saugumas ir skaidrumas priimant sprendimus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palankiai vertina bandomosios reglamentavimo aplinkos naudojimą, kad, bendradarbiaujant su reguliavimo institucijomis, būtų teikiamos naujos novatoriškos idėjos, nuo pat pradžių leidžiant į technologiją įdiegti apsaugos priemones ir taip palengvinti bei paskatinti jos patekimą į rinką; pabrėžia, jog būtina parengti būtent DI skirtas bandomąsias reglamentavimo aplinkas, kad DI technologijos būtų saugiai ir veiksmingai naudojamos realiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pažymi, jog, siekiant, kad visuomenė labiau pritartų DI, būtinos garantijos, kad naudojamos sistemos yra saugios ir patikimos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pažymi, kad DI ir kalbos technologija gali būti reikšmingai taikomi įvairovės vienijamai Europai puoselėti tokiose srityse, kaip automatinis vertimas, kasdienės kalbos tarpininkai ir asmeniniai padėjėjai, šnekamosios kalbos sąsajos robotams ir daiktų internetui, pažangioji analizė ir automatinis internetinės propagandos, melagingų naujienų bei neapykantos kurstymo atpažinimas; |
| --- | --- |

34.

2.4.   Pagalbinės sąlygos: ryšys, duomenų prieinamumas ir itin našios kompiuterinės sistemos bei debesijos infrastruktūra

| 35. | pabrėžia, kad robotikos ir DI technologijos integravimas ekonomikoje ir visuomenėje reikalauja skaitmeninės infrastruktūros, kuri užtikrintų visuresį ryšį; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, jog ryšys yra prielaida norint, kad Europa taptų gigabitinės visuomenės dalimi, o DI yra akivaizdus pavyzdys, kaip eksponentiškai auga kokybiško, spartaus, saugaus ir skvarbaus ryšio paklausa; mano, kad Sąjunga ir valstybės narės turėtų toliau skatinti priemones, kuriomis būtų skatinama investuoti į itin didelio pralaidumo tinklus ES ir juos įsisavinti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, jog greita, saugi ir patikima 5G plėtra nepaprastai svarbi norint užtikrinti, kad Sąjunga galėtų visapusiškai naudotis DI privalumais ir apsisaugoti nuo grėsmių kibernetiniam saugumui bei taip sudaryti galimybes atnaujinti ir vystyti pramonės šakas ir paslaugas, kurios yra Europos ekonomikos stuburas, ir remti naujų paslaugų, gamybos ir rinkų, kurios itin svarbios naujoms darbo vietoms ir aukšto lygio užimtumui užtikrinti, atsiradimą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primena, jog aukštos kokybės prasmingų duomenų prieinamumas nepaprastai svarbus tikro konkurencingumo DI sektoriuje požiūriu, ir ragina valdžios institucijas užtikrinti duomenų rengimo, dalijimosi jais ir jų administravimo būdus, kad vieši duomenys taptų bendru turtu, tuo pat metu apsaugant privatumą ir neskelbtinus duomenis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | akcentuoja duomenų, naudojamų giliajam mokymuisi, kokybės svarbą; pažymi, kad menkos kokybės, pasenusių, neišsamių ar neteisingų duomenų naudojimas gali lemti prastas prognozes bei, savo ruožtu, diskriminaciją ir šališkumą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mano, kad, taikant naująsias taisykles, kuriomis reglamentuojamas laisvas ne asmens duomenų judėjimas Sąjungoje, galima gauti vis daugiau duomenų, reikalingų duomenimis grindžiamoms inovacijoms, o MVĮ ir startuoliams lengviau kurti inovatyvias DI grindžiamas paslaugas bei patekti į naujas rinkas, kartu sudarant piliečiams ir įmonėms galimybes naudotis geresniais produktais ir paslaugomis; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pažymi, kad DI galėtų užtikrinti didesnį veiksmingumą, patogumą ir gerovę daugelyje sektorių, jei pripažintos pramonės suinteresuotosios šalys bendradarbiautų su DI kūrėjais; be to, pažymi, kad didelis duomenų, kurie nėra asmeninio pobūdžio, kiekis šiuo metu priklauso suinteresuotosioms šalims ir partnerysčių pagrindu galėtų būti naudojami jų veiksmingumui didinti; mano, jog prielaida norint, kad tai taptų tikrove, yra DI naudotojų ir kūrėjų bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | akcentuoja sąveikumo ir duomenų tikslumo svarbą norint užtikrinti naujųjų technologijų aukšto lygio patikimumą ir saugumo standartus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mano, kad neretai DI taikomųjų programų, pritaikytų naudotojams visoje ES, sėkmės sąlyga būna visapusiškas vietos rinkų išmanymas ir prieiga prie tinkamų vietos duomenų bei jų naudojimas duomenų rinkiniams išbandyti ir sistemoms išmėginti bei patvirtinti – ypač su natūraliosios kalbos apdorojimu susijusiuose sektoriuose; ragina valstybes nares skatinti aukštos kokybės, sąveikių ir atvirų viešojo sektoriaus bei privačiai laikomų duomenų prieinamumą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pažymi, jog būtina užtikrinti kuo didesnį suderinamumą su ES politika didžiųjų duomenų srityje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palankiai vertina priemones keitimuisi ir dalijimuisi duomenimis tarpvalstybiniu lygmeniu skatinti bei remti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pažymi, kad šiuo metu dalijimosi duomenimis potencialas toli gražu neišnaudojamas ir kad dideli duomenų kiekiai naudojami nepakankamai; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pripažįsta, kad duomenimis dalijamasi nenoriai, ir pažymi, kad būtina imtis veiksmų tam paskatinti; pažymi, kad bendrų standartų nebuvimas irgi atlieka didelį vaidmenį galimybės dalytis duomenimis požiūriu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | teigiamai vertina tokius reglamentus, kaip Laisvo duomenų judėjimo reglamentas, ir jo svarbą tokiose srityse, kaip DI, kad procesai galėtų vykti veiksmingiau ir naudingiau; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pripažįsta, jog būtina parengti labiau rinkos dėsniais pagrįstas paskatas, siekiant paraginti suteikti prieigą prie duomenų ir jais dalintis; atkreipia dėmesį į pavojų, kurį duomenų atvirumas pirmiausia kelia investicijoms į duomenis; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina užtikrinti didesnį duomenų nuosavybės taisyklių ir taikomų teisnių sistemų aiškumą; pažymi, kad reglamentavimo neapibrėžtumas lėmė perdėm atsargų pramonės atsaką; |
| --- | --- |

50.

| 51. | akcentuoja Europos iniciatyvų debesijos kompiuterijos ir itin našių kompiuterinių sistemų srityse svarbą: taip bus toliau stiprinamas giliojo mokymosi algoritmų vystymas ir didžiųjų duomenų apdorojimas; yra tvirtai įsitikinęs, jog norint, kad šios iniciatyvos būtų sėkmingos ir aktualios DI vystymo požiūriu, infrastruktūra turi būti atvira tiek viešiems, tiek privatiems subjektams, įsisteigusiems Sąjungoje ir kitur, be to, ji turi būti valdoma remiantis kuo mažiau varžančiais prieigos kriterijais; |
| --- | --- |

51.

| 52. | teigiamai vertina Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės įsteigimą; pabrėžia, kad skaičiavimas superkompiuteriu ir duomenų infrastruktūra nepaprastai svarbūs norint užtikrinti konkurencingą inovacijų ekosistemą DI technologijoms ir taikomosioms programoms vystyti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad debesijos kompiuterija turi atlikti esminį vaidmenį skatinant DI įsisavinimą; pabrėžia, kad, turėdami prieigą prie debesijos paslaugų, privačios įmonės, viešosios įstaigos, mokslinių tyrimų ir akademinėms institucijos bei naudotojai gali vystyti ir naudoti DI veiksmingai ir ekonomiškai efektyviai; |
| --- | --- |

53.

3.   
  Pramonės politika

| 54. | primena, jog be to, kad DI ir robotikos taikymas pramonėje vyksta jau kurį laiką ir yra nusistovėjęs, šioje srityje daroma tolesnė pažanga, įskaitant visapusišką ir įvairų taikymą visose žmogaus veiklos srityse; mano, jog pagal bet kurią reglamentavimo sistemą turi būti numatytas lankstumas, kad būtų galima taikyti inovacijas ir laisvai vystyti naujas DI technologijas bei naudojimo būdus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad DI taikymo sritis ir prietaikos turėtų būti projektavimo proceso išdava, vadovaujantis poreikiais ir principais, pagal kuriuos būtų atsižvelgiama į numatytą rezultatą bei ekonominiu ir socialiniu požiūriu geriausią būdą jam pasiekti; yra įsitikinęs, kad vadovavimasis aiškia politika visais vystymo etapais leis užtikrinti paskirtį atitinkantį įgyvendinimą ir spręsti rizikos bei trūkumų problemas; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rekomenduoja naudoti ir skatinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, siekiant ieškoti būdų, kaip išspręsti tokius svarbiausius uždavinius, kaip duomenų ekosistemos kūrimas ir prieigos prie duomenų, dalijimosi jais ir jų srauto skatinimas, kartu apsaugant žmonių teises į privatumą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia, kad didelis iššūkis būsimosioms DI sistemoms yra nenuosekli programinės įrangos gamybos technologijų kokybė, ir todėl atkreipia ypatingą dėmesį į standartizacijos būtinybę konstruojant ir naudojant DI sistemas; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atkreipia dėmesį į visame pasaulyje atliekamą darbą ir pripažįsta, jog būtina veikliai bendradarbiauti su partneriais – ypač EBPO ir Didžiojo dvidešimtuko šalimis – apsisprendžiant dėl krypties, kuria pasuks ši pramonė, siekiant užtikrinti, kad ES liktų konkurencinga ir išsaugotų vienodą prieigą valstybėms, bei kuo labiau dalijantis DI vystymosi nauda; |
| --- | --- |

58.

| 59. | susirūpinęs pažymi, jog nemažai ne Europos įmonių ir subjektų iš trečiųjų šalių vis dažniau taiko DI grindžiamus prognozavimo modelius, kad teiktų paslaugas ir naudotųsi pridėtine verte ES rinkose, ypač vietos lygmeniu, taip pat kad stebėtų politines nuotaikas ir galimai darytų joms įtaką, o tai yra galima grėsmė ES piliečių technologiniam suverenumui; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pabrėžia, kad visuomenės parama DI turėtų būti sutelkta į tuos strateginius sektorius, kuriuose ES pramonė turi didžiausias galimybes būti pasaulio lydere ir kurie užtikrina pridėtinę vertą bendro viešojo intereso požiūriu; |
| --- | --- |

60.

3.1.   Prioritetiniai sektoriai.

3.1.1.   Viešasis sektorius

| 61. | pabrėžia, kad viešasis sektorius gali gauti daug naudos iš DI ir robotikos, ir teigiamai vertina didesnes investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, siekiant užtikrinti sėkmę šioje srityje; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad valstybės narės turėtų investuoti ir į švietimą bei mokymo DI srityje programas, siekiant padėti viešojo sektoriaus darbuotojams priprasti naudotis DI ir robotika; pažymi, kad taip pat turėtų būti rengiamos informavimo kampanijos, skirtos piliečiams, kurie naudosis DI sistemų ir robotikos teikiamomis viešojo sektoriaus paslaugomis, siekiant išsklaidyti jų baimę netekti galimybės kontroliuoti savo asmens duomenis ir įtvirtinti pasitikėjimą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pabrėžia, kad viešojo sektoriaus informacija yra neeilinis duomenų šaltinis, galintis prisidėti prie greitos pažangos ir padėti sukurti naują strategiją, kurią taikant būtų laimėtas pritarimas naujoms skaitmeninėms technologijoms, ypač DI; |
| --- | --- |

63.

| 64. | laikosi nuomonės, kad, viešajame sektoriuje ėmus taikyti patikimą DI, galima tvirtai paremti viešojo administravimo reformą sprendimų priėmimo srityje ir pagerinti viešąsias paslaugas bei paskatinti DI labiau taikyti kituose sektoriuose; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pripažįsta robotikos procesų automatizavimo naudojimą ir jo poveikį gerinant viešojo sektoriaus procesus; atkreipia dėmesį į jo sąveikumą su senosiomis sistemomis; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina valstybes nares būti šios skaitmeninės transformacijos lyderėmis, pozicionuojant save kaip pagrindines atsakingas DI technologijų naudotojas ir pirkėjas; pabrėžia, jog šiame kontekste valstybės narės turi pritaikyti savo duomenų politiką, be kitų susijusių klausimų, viešųjų duomenų rinkimo, naudojimo, saugyklų ar anotavimo srityse, kad DI galėtų būti diegiamas visuose viešuosiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pabrėžia, kad į DI vystymo procesą būtina įtraukti visuomenę; todėl ragina Komisiją skelbti visus algoritmus, priemones ar technologijas, kurias visuomenė finansuoja ar bendrai finansuoja kaip atviras šaltinis; |
| --- | --- |

67.

| 68. | mano, kad DI bus didelis privalumas įgyvendinant vienkartinio duomenų pateikimo principą, nes bus galima derinti duomenų bazių ir įvairių šaltinių informaciją bei taip palengvinti piliečių bendravimą su viešojo administravimo institucijomis; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina Komisiją užtikrinti piliečių apsaugą nuo bet kokių DI klasifikavimo sprendimų sistemų, panašių į tas, kurias planuojama naudoti Kinijoje, naudojimo viešojo administravimo institucijose; |
| --- | --- |

69.

3.1.2.   Sveikata

| 70. | pabrėžia, kad žmogiškas ryšys yra esminis žmogiškos priežiūros aspektas; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pažymi, kad, ilgėjant tikėtinai žmonių gyvenimo trukmei, DI ir robotika gali būti naudingi priežiūros sektoriui, pvz., padedant gydytojams ir slaugytojams daugiau laiko skirti didelės vertės veiklai (pvz., bendravimui su pacientais); |
| --- | --- |

71.

| 72. | atkreipia dėmesį į poveikį, kurį DI jau daro gerovei, prevencijai, diagnostikai ir moksliniams tyrimams, taip pat į jo didžiulį potencialą numatant asmeniniams poreikiams pritaikytą priežiūrą; mano, kad galiausiai taip sukuriama tvaresnė, veiksmingesnė ir rezultatais labiau grindžiama sveikatos priežiūros ekosistema; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pažymi, kad, DI derinant su žmogaus atliekama diagnostika, klaidų lygis paprastai būna gerokai mažesnis negu tada, kai gydytojas diagnozę nustato vienas (8); |
| --- | --- |

73.

| 74. | pabrėžia, kad tai, kaip naudojami sveikatos sektoriaus duomenys, turi būti stebima atidžiai ir laikantis etikos principų bei jokiu būdu neturi trukdyti naudotis socialine apsauga ar draudimu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | mano, kad tais atvejais, kai DI naudojamas įsodinamuose medicinos prietaisuose, jų nešiotojas turėtų turėti teisę patikrinti ir pakeisti prietaise naudojamą šaltinio kodą; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas didžiųjų duomenų naudojimui sveikatos srityje, siekiant užtikrinti, kad jie teiktų kuo didesnes galimybes, pvz., gerintų atskirų pacientų sveikatos būklę ir valstybių narių visuomenės sveikatos sistemų veiklos rezultatus, nemažinant etikos standartų ir nekeliant pavojaus piliečių privatumui ar saugumui; |
| --- | --- |

76.

| 77. | tačiau pabrėžia, kad esama medicinos prietaisų patvirtinimo sistema gali būti netinkama DI technologijoms; ragina Komisiją atidžiai stebėti pažangą šių technologijų srityje ir prireikus siūlyti reglamentavimo sistemos pakeitimus, kad būtų galima sukurti sistemą, pagal kurią būtų apibrėžta atitinkama naudotojo (gydytojo / specialisto), technologinio sprendimo gamintojo ir sveikatos priežiūros įstaigos, siūlančios gydymą, atsakomybė; pažymi, kad DI naudojimo sveikatos sektoriuje požiūriu svarbiausia problema yra teisinė atsakomybė už žalą; todėl pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad naudotojai nejaustų pareigos visais atvejais pritarti diagnostikos sprendimui ar gydymui, siūlomam technologinio prietaiso, baimindamiesi būti paduoti į teismą už žalą, jeigu, informacija pagrįstu jų profesionaliu vertinimu, jų išvados net ir iš dalies būtų kitokios; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ragina valstybes nares ir Komisiją didinti su sveikata susijusių DI technologijų finansavimą viešajame ir privačiajame sektoriuose; šiame kontekste palankiai vertina bendradarbiavimo deklaraciją, pasirašytą 24-ių ES valstybių narių ir Norvegijos, siekiant didinti investicijų į DI poveikį Europos lygmeniu; ragina valstybes nares ir Komisiją svarstyti, ar turėtų būti atnaujintos ir visos Europos mastu standartizuotos medikų ir sveikatos priežiūros personalo mokymų programos, kad valstybėse narėse būtų užtikrintos aukšto lygio ekspertinės žinios ir vienodos sąlygos, susijusios su pažangiausių technologinių prietaisų, taikomų robotizuotos chirurgijos, biomedicinos ir DI grindžiamų biomedicininių vaizdų srityse, išmanymu ir naudojimu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ragina Komisiją rengti strategijas ir politiką, kurias įgyvendinant ES galėtų tapti pasaulio lydere augančioje sveikatos priežiūros technologijų srityje, kartu užtikrinant, kad pacientai galėtų naudotis sklandžia ir veiksminga medicinine priežiūra; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pripažįsta, kad geresnė diagnostika galėtų išgelbėti milijonus gyvybių, nes, pasak Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO), 89 proc. atvejų ankstyvą mirtį Europoje sukelia neužkrečiamosios ligos; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ypač akcentuoja DI ir robotikos indėlį į inovatyvią prevencinę, klinikinę ir reabilitacinę praktiką bei metodiką sveikatos sektoriuje, o ypač – į jų naudą neįgaliems pacientams; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pripažįsta, kad, robotikos srityje labiau naudojant jutiklius, buvo išplėsta priežiūros taikymo sritis, o pacientai gali gauti labiau asmeniniams poreikiams pritaikytą gydymą ir paslaugas bei nuotolinę priežiūrą iš savo namų, tuo pat metu gaunant reikšmingesnius duomenis; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pripažįsta, jog, remiantis 2017 m. gegužės mėn. „Eurobarometro“ apklausa (9), šiuo metu ES piliečius vis dar trikdo mintis, kad robotai galėtų būti naudojami kasdienei sveikatos priežiūrai; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti strategijas ir komunikacijos kampanijas informuotumui apie kasdienio robotų naudojimo naudą didinti; atkreipia ypatingą dėmesį į Japonijos robotų strategiją; |
| --- | --- |

83.

3.1.3.   Energetika

| 84. | pažymi, kad DI leidžia energijos tiekėjams pereiti nuo prevencinės prie prognozuojamos išteklių techninės priežiūros ir užtikrinti veiksmingesnę energijos gamybą stiprinant patikimumą – ypač atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje – ir nustatant veiksmingiausias vietas įrenginiams bei taip užtikrinant geresnį reguliavimo apkrova valdymą; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pripažįsta, kad DI parengiami tikslesni duomenys apie atsinaujinančiosios energijos gamybos potencialą užtikrins didesnį apibrėžtumą investicijų požiūriu įmonėms ir asmenims bei taip paspartins energetikos pertvarką atsinaujinančiųjų energijos išteklių kryptimi ir prisidės prie Sąjungos ilgalaikės strategijos, kuria siekiama neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pažymi, kad sprendimai, apimantys jutiklius, jau naudojami energijos vartojimui namuose valdyti ir kad tai leido sutaupyti nemažai energijos ir pinigų; |
| --- | --- |

86.

| 87. | palankiai vertina DI potencialą modeliuojant, nustatant ir švelninant žmogaus veiklos poveikį klimatui; pažymi, kad, nors intensyvėjant skaitmeninimui atsiranda naujų energijos poreikių, dėl jo gali padidėti ir energijai imlių sektorių veiksmingumas bei būti geriau suprantami procesai, dėl kurių padėtis juose gerėja; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pabrėžia, kad intensyvesnis energetikos sektoriaus skaitmeninimas lėmė energijos tinklų didėjimą ir didesnį pažeidžiamumą kibernetiniams išpuoliams; ragina valstybes nares ir Komisiją imtis veiksmų, kad energetikos sektorių skaitmeninę transformaciją lydėtų tokios priemonės, kaip DI, kuriomis būtų gerinamas kibernetinis saugumas; |
| --- | --- |

88.

3.1.4.   Transportas

| 89. | palankiai vertina tai, kad DI ir robotika gali smarkiai patobulinti mūsų transporto sistemas naudojant autonominius traukinius ir motorines transporto priemones; ragina atlikti daugiau mokslinių tyrimų ir daugiau investuoti šioje srityje bei užtikrinti saugų ir veiksmingą jos vystymąsi; atkreipia dėmesį į didžiules galimybes tiek didesnėms technologijų bendrovėms, tiek MVĮ; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pažymi, kad, mažinant žmogiškų klaidų transporto sektoriuje skaičių, sistema gali tapti veiksmingesne, įskaitant mažiau eismo įvykių dėl aiškesnių vertinimų ir dėl to, kad technologija yra nuspėjamo pobūdžio, mažesnį vėlavimą dėl galimybės planuoti eismo modelius ir teikti paslaugas laikantis tvarkaraščio bei galimybę daugiau sutaupyti, nes sumažėtų vairuotojų daromų klaidų ir būtų supaprastinti vidaus procesai; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pažymi, kad autonominių transporto priemonių įsitvirtinimas ateityje kelia rizikos, susijusios su duomenų privatumu ir techniniais gedimais, klausimą, o, atsakomybei nuo vairuotojo perėjus gamintojui, draudimo bendrovės turės keisti principus, pagal kuriuos įtraukia riziką į savo draudimo veiklą; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pažymi, jog ryšiui su transporto priemonėmis ir transporto sistemomis palaikyti vis dažniau naudojamas balso ryšys, tačiau ši funkcija prieinama vos keliomis Europos kalbomis, taigi turėtų būti užtikrinta, kad šios galimybės visiems europiečiams būtų prieinamos jų gimtąja kalba; |
| --- | --- |

92.

3.1.5.   Žemės ūkis ir maisto grandinė

| 93. | pažymi, kad DI turi potencialo tapti katalizatoriumi dabartinę maisto sistemą iš esmės pertvarkant į įvairesnį, atsparesnį, regioniniu požiūriu pritaikytą ir sveiką modelį, skirtą ateičiai; |
| --- | --- |

93.

| 94. | atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį DI gali atlikti stengiantis padėti spręsti aprūpinimo maistu klausimus, prognozuoti bado ir per maistą plintančių ligų protrūkius, mažinti maisto nuostolius ir eikvojimą bei gerinti tausų žemės, vandens ir kitų sveikai ekosistemai gyvybiškai svarbių aplinkos išteklių valdymą; |
| --- | --- |

94.

| 95. | pabrėžia, kad DI gali būti taikomas lemiamais visos maisto sistemos vertės grandinės momentais – nuo gamybos iki vartojimo – ir stiprinti mūsų gebėjimą iš esmės pakeisti tai, kaip mes gaminame, perdirbame ir perkame maistą, geriau informuodamas apie žemės naudojimo planavimo praktiką; |
| --- | --- |

95.

| 96. | pažymi, kad DI gali pagerinti išteklių valdymą ir sąnaudų veiksmingumą, padėti mažinti atliekas, susidarančias nuėmus derlių, ir daryti įtaką vartojimo pasirinktims; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pažymi, kad DI taikant tiksliojo ūkininkavimo srityje galima iš esmės pertvarkyti žemės ūkio gamybą ir žemėtvarką bendriau, gerinant žemės naudojimo planavimą, prognozuojant žemės naudojimo keitimą ir stebint kultūrinių augalų būklę, be to, jį taikant galima pertvarkyti ir ekstremalių oro reiškinių prognozavimą; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pažymi, kad DI gali radikaliai pakeisti sąnaudų užtikrinimą, kenkėjų kontrolę ir ūkių valdymą, daryti įtaką ūkininkavimo praktikai, pakeisti tai, kaip gaunami draudimo produktai, ir padėti prognozuoti būsimus bado ir didelio ūmaus mitybos nepakankamumo protrūkius bei jų išvengti; |
| --- | --- |

98.

| 99. | pažymi, kad DI gali lemti geresnius sprendimus dėl ūkių sistemų valdymo ir skatinti vystyti pagalbos priimant sprendimus bei rekomendacijų sistemas gerinant ūkių veiksmingumą ir jų būklę; |
| --- | --- |

99.

3.1.6.   Kibernetinis saugumas

| 100. | pažymi, kad kibernetinis saugumas yra svarbus DI aspektas, ypač turint galvoje aukšto lygio DI skaidrumo iššūkius; mano, kad technologinį požiūrį, įskaitant šaltinio kodo auditą, ir skaidrumo bei atskaitomybės reikalavimus turėtų papildyti institucinė strategija, pagal kurią būtų atremiami iššūkiai, susiję su kitose šalyse sukurto DI pateikimu ES bendrajai rinkai; |
| --- | --- |

100.

| 101. | ragina greitai įgyvendinti Kibernetinio saugumo aktą; pažymi, kad kuriant ES sertifikavimo sistemas turėtų būti užtikrinamas atsparesnis saugių DI ir robotikos sistemų kūrimas ir diegimas; |
| --- | --- |

101.

| 102. | mano, kad DI vienu metu gali būti ir grėsmė kibernetiniam saugumui, ir kovos su kibernetiniais išpuoliais priemonė; mano, kad ES tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA) turėtų parengti kibernetinio saugumo DI srityje veiksmų planą, kuriame būtų įvertintos ir pagal kurį būtų sprendžiamos DI būdingos grėsmės bei silpnosios pusės; |
| --- | --- |

102.

| 103. | pabrėžia, kad svarbu stiprinti pramoninę bazę kaip strateginį komponentą saugiam DI vystyti; pabrėžia, kad, norėdama užtikrinti plataus užmojo kibernetinį saugumą, duomenų apsaugą ir IRT paslaugų patikimumą, Europa turi investuoti į savo technologinę nepriklausomybę; pabrėžia, kad ES turi nedelsdama sukurti savo infrastruktūrą, duomenų centrus, debesijos sistemas ir komponentus, pvz., grafikos procesorius ir lustus; |
| --- | --- |

103.

| 104. | pažymi, kad, vystantis DI, o programišiams tampant vis išmanesniais, nepaprastai svarbūs bus tvirti kibernetinio saugumo sprendimai; |
| --- | --- |

104.

| 105. | pripažįsta, kad, įgyvendinant DI sprendimus kibernetinio saugumo srityje, bus galima prognozuoti grėsmes, nuo jų apsisaugoti ir jas švelninti; |
| --- | --- |

105.

| 106. | pabrėžia, kad, nors taikant DI bus galima aptikti daugiau grėsmių, nepaprastai svarbu, kad šias grėsmes aiškintų žmogus, siekiant nustatyti, ar jos tikros; |
| --- | --- |

106.

| 107. | ragina Komisiją išnagrinėti galimybę naudoti blokų grandine grindžiamas kibernetinio saugumo taikomąsias programas, kuriomis – naudojant duomenų šifravimo modelius be tarpininkų – būtų gerinamas DI infrastruktūrų atsparumas, patikimumas ir tvirtumas; ragina Komisiją išnagrinėti galimybę atlyginti piliečiams už jų duomenis naudojant žetonus; |
| --- | --- |

107.

| 108. | ragina Komisiją stiprinti kibernetinio saugumo pajėgumą toliau derinant ir koordinuojant pastangas visoje Europoje; |
| --- | --- |

108.

3.1.7.   MVĮ

| 109. | pripažįsta MVĮ svarbą DI sėkmei; palankiai vertina Komisijos iniciatyvą sukurti užsakomąją DI platformą, kuri paspartins technologijų perdavimą ir taps startuolių ir MVĮ augimo katalizatoriumi; ragina Komisiją skatinti DI skirtus skaitmeninių inovacijų centrus, kurie būtų ne paskata papildomiems administravimo lygmenims kurti, o daugiausia dėmesio skirtų greitesniam investavimui į projektus, kurių veiksmingumas yra pasitvirtinęs; |
| --- | --- |

109.

| 110. | pažymi, kad dėl investavimo į DI kainos MVĮ susiduria su didelėmis patekimo į rinką kliūtimis; pripažįsta, kad, DI išpopuliarėjus tarp vartotojų, šių investicijų rizika MVĮ sumažėtų; |
| --- | --- |

110.

| 111. | pabrėžia, jog būtina skatinti, kad DI naudotų ir MVĮ, ir vartotojai; |
| --- | --- |

111.

| 112. | akcentuoja tikslinių priemonių svarbą užtikrinant, kad MVĮ ir startuoliai galėtų taikyti DI technologijas ir semti jų naudą; mano, kad turėtų būti privaloma atlikti naujų ES teisės aktų poveikio DI technologinei plėtrai vertinimus, taip pat kad turėtų būti svarstoma galimybė šiuos poveikio vertinimus atlikti ir nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

112.

| 113. | pabrėžia, kad DI gali būti skatinamasis veiksnys MVĮ, tačiau dėl jo stiprėja ir didžiųjų pirmųjų taikytojų bei vystytojų įtaka; todėl, atsižvelgdamas į konkurenciją, atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti, kad būtų tinkamai vertinami nauji iškraipymai ir kad ši problema būtų sprendžiama; |
| --- | --- |

113.

4.   
  Dirbtinio intelekto ir robotikos teisinis pagrindas

| 114. | siekdamas, kad būtų puoselėjama DI vystymui palanki reglamentavimo aplinka, ir atsižvelgdamas į geresnio reglamentavimo principą, ragina Komisiją reguliariai atlikti naujus galiojančių teisės aktų vertinimus ir užtikrinti, kad jie atitiktų paskirtį DI požiūriu ir kad tuo pat metu jais būtų gerbiamos pagrindinės ES vertybės, bei siekti juos iš dalies pakeisti arba pateikti naujus pasiūlymus, jei paaiškėtų, kad taip nėra; |
| --- | --- |

114.

| 115. | teigiamai vertina tai, kad buvo sukurtos DI grindžiamos dalyvaujamosios platformos, suteikiančios piliečiams galimybę būti sėkmingai išklausytiems ir bendrauti su valdžia teikiant pasiūlymus – taip pat ir naudojantis dalyvaujamaisiais biudžetais bei kitomis tiesioginės demokratijos priemonėmis; pabrėžia, kad principu „iš apačios į viršų“ grindžiami projektai gali paskatinti piliečių dalyvavimą bei padėti žmonėms veiksmingiau ir demokratiškiau priimti informacija grindžiamus sprendimus; |
| --- | --- |

115.

| 116. | pažymi, kad DI yra samprata, apimanti įvairiausius produktus ir taikomąsias programas – nuo automatizavimo, algoritmų ir siaurai traktuojamo DI iki bendro pobūdžio DI; mano, kad išsamus teisės aktas ar reglamentas dėl DI turėtų būti vertinamas atsargiai, nes pagal sektorių reglamentus gali būti ne tik numatoma politika, apskritai laikytina pakankama, bet ji gali būti ir tobulinama iki lygio, kai tampa reikšminga pramonės sektoriui; |
| --- | --- |

116.

| 117. | pabrėžia, kad turi būti sukurta politikos sistema, pagal kurią būtų skatinama vystyti visų rūšių DI, o ne tik giliojo mokymosi sistemas, kurioms būtini didžiuliai duomenų kiekiai; |
| --- | --- |

117.

4.1.   Dirbtinio intelekto vidaus rinka

| 118. | pabrėžia tarpusavio pripažinimo principo svarbą tarpvalstybiniu lygmeniu naudojant išmaniąsias prekes, įskaitant robotus ir robotikos sistemas; primena, jog prireikus bandymais, sertifikavimu ir veiksmais produktų saugos srityje turėtų būti užtikrinamas pritaikytasis ir standartizuotasis atitinkamų prekių saugumas; šiame kontekste pažymi, kad svarbu imtis darbo ir DI etikos aspektų srityje; |
| --- | --- |

118.

| 119. | pabrėžia, kad ES teisės aktais, susijusiais su bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos įgyvendinimu, turėtų būti šalinamos DI diegimo kliūtys; ragina Komisiją prireikus įvertinti galimybę atnaujinti politikos ir reglamentavimo sistemas, siekiant sukurti bendrą Europos rinką, skirtą DI; |
| --- | --- |

119.

| 120. | pripažįsta, kad robotikos ir DI technologijos vis labiau taikomos autonominėse transporto priemonėse, pvz., autonominiuose automobiliams ir civilių naudojamuose bepiločiuose orlaiviuose; pažymi, kad kai kurios valstybės narės jau taiko arba svarsto galimybę taikyti būtent šios srities teisės aktus, o tai gali lemti skirtingus nacionalinės teisės aktus, dėl kurių gali kilti kliūčių vystant autonomines transporto priemones; todėl ragina parengti vieną Sąjungos taisyklių rinkinį, kuriuo būtų užtikrinta tinkama naudotojų, įmonių ir kitų susijusių šalių interesų bei galimos rizikos pusiausvyra, kartu vengiant perteklinio robotikos ir DI sistemų reglamentavimo; |
| --- | --- |

120.

| 121. | primygtinai ragina valstybes nares modernizuoti savo profesinio mokymo ir švietimo sistemas, siekiant atsižvelgti į mokslo pažangą ir naujoves DI srityje, vadovaujantis Proporcingumo patikros direktyva (10) ir Profesinių kvalifikacijų direktyva (11), bei užtikrinti, kad ateinančiais dešimtmečiais ES specialistų paslaugos būtų konkurencingos visame pasaulyje; |
| --- | --- |

121.

| 122. | pabrėžia, kad DI taikomas įvairiuose sektoriuose, kuriuose itin svarbi standartizacija, pvz., išmaniosios gamybos, robotikos, autonominių transporto priemonių, virtualiosios realybės, sveikatos priežiūros ir duomenų analizės, ir mano, kad ES masto DI standartizacija paskatins inovacijas ir užtikrins aukšto lygio vartotojų apsaugą; pripažįsta, kad, nors esama nemažai standartų, susijusių su tokiais klausimais, kaip sauga, patikimumas, sąveikumas ir saugumas, būtinas tolesnis bendrų robotikos ir DI standartų skatinimas ir plėtojimas ir tai turėtų būti vienas iš Sąjungos prioritetų; ragina Komisiją, bendradarbiaujant su ES standartizacijos institucijomis, toliau aktyviai palaikyti ryšį su tarptautinėmis standartizacijos institucijomis, siekiant tobulinti šios srities standartus; |
| --- | --- |

122.

| 123. | primena, kad nemažai politikos aspektų, svarbių DI valdomoms paslaugoms, įskaitant vartotojų apsaugos taisykles bei etikos ir atsakomybės politiką, įtraukti į galiojančią paslaugų reglamentavimo sistemą, t. y. į Paslaugų direktyvą (12), Profesinių kvalifikacijų direktyvą ir Elektroninės komercijos direktyvą (13); šiame kontekste pabrėžia, kad galiausiai žmonės visada turi būti atsakingi už sprendimų, ypač dėl specialistų paslaugų, teikiamų, pvz., medikų, teisininkų ir apskaitininkų, priėmimą; mano, kad būtina svarstyti, ar būtinas kvalifikuoto specialisto vadovavimas, siekiant apsaugoti teisėtus su viešuoju interesu susijusius tikslus ir teikti aukštos kokybės paslaugas; |
| --- | --- |

123.

| 124. | pripažįsta, jog svarbu tobulinti tokias skaitmenines paslaugas, kaip virtualieji padėjėjai, pokalbių robotai ir virtualiųjų tarpininkai, kuriomis užtikrinamas beprecedentis veiklos veiksmingumas, kartu tinkamai pripažįstant būtinybę vystyti į žmogų orientuotą, rinkos veikiamą DI, kad būtų galima priimti geresnius patikimus sprendimus ir kad jų būtų priimama daugiau, atsižvelgiant į DI ir robotikos autonomijos ribas; |
| --- | --- |

124.

4.2.   Asmens duomenys ir privatumas

| 125. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti duomenų, naudojamų žmonių ir robotų bei DI komunikacijai, aukšto lygio saugą, patikimumą ir privatumą; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares į savo politiką, susijusią su robotika ir DI, įtraukti pritaikytojo saugumo ir privatumo principus; |
| --- | --- |

125.

| 126. | pakartoja, kad teisė į privatumo apsaugą ir teisė į asmens duomenų apsaugą, įtvirtintos Pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniuose bei SESV 16 straipsnyje, taikomos visoms robotikos ir DI sritims, taip pat kad turi būti visapusiškai laikomasi Sąjungos duomenų apsaugos teisinės sistemos; akcentuoja robotikos sistemų ir DI projektuotojų atsakomybę už produktų kūrimą taip, kad jie būtų saugūs, patikimi ir atitiktų paskirtį, taip pat kad būtų laikomasi duomenų tvarkymo procedūrų, atitinkančių esamus teisės aktus ir konfidencialumo, anonimiškumo, sąžiningo elgesio bei tinkamo proceso principus; |
| --- | --- |

126.

| 127. | ragina Komisiją užtikrinti, kad į visus Sąjungos teisės aktus dėl DI būtų įtraukiamos priemonės ir taisyklės, kuriomis būtų atsižvelgiama į sparčią technologijų raidą šioje srityje, siekiant užtikrinti, kad Sąjungos teisės aktai neatsiliktų nuo technologijų plėtros ir diegimo kreivės; pabrėžia, jog būtina, kad šie teisės aktai atitiktų privatumo ir duomenų apsaugos taisykles; ragina peržiūrėti kamerų ir jutiklių naudojimo robotuose ir DI sistemose taisykles, principus ir kriterijus, vadovaujantis Sąjungos duomenų apsaugos teisine sistema; |
| --- | --- |

127.

| 128. | ragina Komisiją užtikrinti, kad pagal bet kurią būsimą ES reglamentavimo sistemą, skirtą DI, būtų užtikrinamas privatumas ir bendravimo konfidencialumas, asmens duomenų apsauga, įskaitant teisėtumo, teisingumo ir skaidrumo principus, pritaikytoji ir standartizuotoji duomenų apsauga, tikslų apribojimas, saugojimo trukmės apribojimas, tikslumas ir duomenų kiekio mažinimas, visapusiškai laikantis Sąjungos duomenų apsaugos teisės ir asmens saugumo bei kitų pagrindinių teisių, pvz., teisės į saviraiškos ir informacijos laisvę; |
| --- | --- |

128.

| 129. | pabrėžia, kad visuomet turi būti paisoma teisės į privatumą ir kad neturi būti įvardijama asmenų tapatybė; pabrėžia, kad DI kūrėjai visuomet turėtų būti gavę aiškų, nedviprasmišką ir informacija pagrįstą sutikimą ir kad DI projektuotojai yra atsakingi už tai, kad būtų parengtos galiojančio sutikimo, konfidencialumo, anonimiškumo, sąžiningo elgesio ir tinkamo proceso užtikrinimo procedūros ir kad jų būtų laikomasi; pabrėžia, kad projektuotojai turi paisyti visų prašymų sunaikinti ir iš duomenų rinkinių pašalinti bet kuriuos susijusius duomenis; |
| --- | --- |

129.

| 130. | primena, kad 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/1807 (14) dėl laisvo ne asmens duomenų judėjimo Europos Sąjungoje pagrindų teigiama, kad, „jei dėl technologijų pokyčių anonimizuotus duomenis tampa įmanoma paversti asmens duomenimis, tokie duomenys turi būti laikomi asmens duomenimis ir atitinkamai turi būti taikomas Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas (15)“; |
| --- | --- |

130.

4.3.   Atsakomybė

| 131. | teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą sukurti Atsakomybės ir naujų technologijų ekspertų grupę, siekiant ES teikti ekspertines žinias apie Atsakomybės už gaminius direktyvos (16) taikymą tradicinių produktų, naujų technologijų ir naujų visuomeninių iššūkių atžvilgiu (Atsakomybės už gaminius direktyvos pogrupis) bei padėti ES parengti principus, kurie galėtų būti naudojami kaip galimo ES ir nacionalinio lygmenimis taikomų teisės aktų pritaikymo, susijusio su naujomis technologijomis, gairės (Naujų technologijų pogrupis); |
| --- | --- |

131.

| 132. | tačiau apgailestauja, kad šios kadencijos laikotarpiu nepateikta nė vieno pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, o dėl to vėluos ES lygmens atsakomybės taisyklių atnaujinimas ir visoje ES kils grėsmė teisiniam tikrumui šioje srityje, su kuria teks susidurti prekiautojams bei vartotojams; |
| --- | --- |

132.

| 133. | pažymi, kad DI inžinieriai ar juos samdančios įmonės turėtų likti atsakingos už DI sistemų ar robotikos socialinį poveikį, poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai, kurį gali patirti dabartinės arba ateities kartos; |
| --- | --- |

133.

4.4.   Vartotojų apsauga ir įgalėjimas

| 134. | pabrėžia, kad vartotojų pasitikėjimas nepaprastai svarbus norint vystyti DI, taip pat kad DI grindžiamos sistemos apdoroja vis daugiau vartotojų duomenų ir dėl to tampa pagrindiniais kibernetinių išpuolių taikiniais; taip pat pabrėžia, jog DI turi veikti taip, kad neigiamo poveikio nepatirtų piliečiai ir vartotojai, bei mano, jog dėl to turi būti užtikrintas duomenų ir algoritmų, kuriuos jis naudoja, neliečiamumas; |
| --- | --- |

134.

| 135. | mano, kad tiek gamybai, tiek asmeniniam naudojimui kuriamoms DI technologijoms turėtų būti taikomos rinkos priežiūros institucijų atliekamos gaminių saugos patikros ir vartotojų apsaugos taisyklės, kuriomis, kai tinkama, užtikrinami minimalūs saugos standartai ir sprendžiama nelaimingų atsitikimų, įvykstančių dėl sąveikos su žmonėmis arba dirbant šalia žmonių, rizikos problema; mano, kad bet kokia su DI susijusi politika turėtų apimti etikos klausimus ir duomenų apsaugos problemas, įskaitant susijusias su trečiųjų šalių ir asmens duomenimis, civiline atsakomybe ir kibernetiniu saugumu; |
| --- | --- |

135.

4.5.   Intelektinės nuosavybės teisės

| 136. | primena pirmiau minėtą 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją, kurioje jis pažymėjo, jog nesama jokių teisinių nuostatų, kurios būtų taikomos būtent robotikai, tačiau galiojančios teisinės tvarkos bei doktrinos ir taip gali būti jai taikomos, nors panašu, kad į kai kuriuos aspektus būtina atkreipti ypatingą dėmesį; primena šioje rezoliucijoje išdėstytą raginimą Komisijai pritarti, kad horizontalus ir technologiškai neutralus požiūris į intelektinę nuosavybę būtų taikomas įvairiems sektoriams, kuriuose galėtų būti naudojama robotika; |
| --- | --- |

136.

| 137. | atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina Komisijos komunikatą institucijoms dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/48/EB (17) dėl intelektinės nuosavybės teisių gynimo tam tikrų aspektų taikymo gairių (COM(2017)0708), tačiau pabrėžia, kad būtina stebėti su intelektinės nuosavybės teisėmis susijusių taisyklių tinkamumą ir veiksmingumą DI vystymo reglamentavimo požiūriu; atsižvelgdamas į tai akcentuoja tinkamumo patikrų svarbą; |
| --- | --- |

137.

5.   
  Etikos aspektai

| 138. | yra įsitikinęs, kad veikla DI srityje ir jo taikymas turėtų atitikti etikos principus ir reikiamas nacionalinės, Sąjungos ir tarptautinės teisės nuostatas; |
| --- | --- |

138.

| 139. | ragina sukurti etikos chartiją, skirtą geriausiai praktikai DI ir robotikos srityse, kuria turėtų vadovautis įmonės ir ekspertai; |
| --- | --- |

139.

| 140. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti tvirtą ir skaidrų viešojo ir privačiojo sektorių bei akademinės bendruomenės bendradarbiavimą, kuris sutvirtintų dalijimąsi žiniomis, taip pat skatinti projektuotojų švietimą ir mokymą su etika susijusių padarinių, saugos ir pagarbos pagrindinėms teisėms klausimais, o vartotojų – robotikos ir DI naudojimo klausimais, ypatingą dėmesį skiriant saugai ir duomenų privatumui; |
| --- | --- |

140.

| 141. | ragina Komisiją užtikrinti, kad DI grindžiamoms taikomosioms programoms nebūtų naudojami įvairių šaltinių duomenys, surinkti iš pradžių negavus duomenų subjekto sutikimo; ragina Komisiją sukurti sistemą, pagal kurią būtų užtikrinama, kad, gavus duomenų subjekto sutikimą, duomenys būtų išgaunami tik numatytais tikslais; |
| --- | --- |

141.

| 142. | ragina Komisiją gerbti piliečių teisę į gyvenimą už interneto ribų ir užtikrinti, kad nebūtų diskriminuojami piliečiai, apie kuriuos neužregistruota jokių duomenų; |
| --- | --- |

142.

5.1.   Į žmogų orientuota technologija

| 143. | pabrėžia, kad turi būti taikomos etikos taisyklės, siekiant užtikrinti į žmogų orientuotą DI vystymą, algoritminio sprendimų priėmimo sistemų atskaitomybę ir skaidrumą, aiškias atsakomybės taisykles ir teisingumą; |
| --- | --- |

143.

| 144. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą sukurti aukšto lygio ekspertų grupę DI klausimais ir ES DI aljanso tinklą, siekiant parengti DI skirtas etikos gaires; ragina Komisiją užtikrinti, kad pramonė, akademinė bendruomenė ir viešosios institucijos kuo labiau įsisavintų šias etikos gaires; rekomenduoja valstybėms narėms įtraukti šias gaires į savo nacionalines DI strategijas ir sukurti tikras atskaitomybės sistemas įmonėms ir vyriausybėms, joms projektuojant ir diegiant DI; |
| --- | --- |

144.

| 145. | pabrėžia, kad nepaprastai svarbi nuolatinė DI etikos gairių įgyvendinimo ir jų poveikio į žmogų orientuoto DI vystymui kontrolė; ragina Komisiją išanalizuoti, ar savanoriškų etikos gairių pakaktų siekiant užtikrinti, kad įtraukus, etikos principais grindžiamas DI įsisavinimas netaptų ekonominių ir socialinių skirtumų ES visuomenėse priežastimi, ir prireikus pasiūlyti reglamentavimo ir politikos priemones; |
| --- | --- |

145.

| 146. | atkreipia dėmesį į pastarojo meto naujoves, susijusias su elgsenos analizės stebėsena ir prisitaikymu prie jos; ragina Komisiją parengti etikos sistemą, pagal kurią būtų ribojamas jos naudojimas; primygtinai ragina Komisiją ugdyti sąmoningumą ir inicijuoti informavimo apie DI ir jo naudojimą elgsenos analizės požiūriu kampaniją; |
| --- | --- |

146.

5.2.   Vertybės, kuriomis grindžiamos technologijos: sąmoninga etika

| 147. | pažymi, kad orientacinė etikos sistema turėtų būti grindžiama kilnumo, nekenkimo, savarankiškumo ir teisingumo principais, tokiais Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje ir Pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintais principais ir vertybėmis, kaip žmogaus orumas, lygybė, teisingumas ir nešališkumas, nediskriminavimas, informacija pagrįstas sutikimas, privatus ir šeimos gyvenimas bei duomenų apsauga, taip pat kitais pamatiniais Sąjungos teisės principais ir vertybėmis, pvz., nestigmatizavimu, skaidrumu, savarankiškumu, asmenine ir socialine atsakomybe, bei galiojančia praktika ir kodeksais etikos srityje; |
| --- | --- |

147.

| 148. | mano, kad Europa turėtų diegti tik etikos principais pagrįstą DI ir šiuo požiūriu tapti lydere pasaulinėje arenoje; pabrėžia, kad, norint tai pasiekti, etikos DI srityje valdymas turi būti užtikrinamas įvairiais lygmenimis; rekomenduoja valstybėms narėms kurti DI etikos stebėsenos ir priežiūros įstaigas bei skatinti DI kuriančias įmones steigti etikos tarybas ir parengti etikos gaires savo DI kūrėjams; |
| --- | --- |

148.

| 149. | pabrėžia, kad Europos standartai DI srityje turi būti grindžiami skaitmeninės etikos, žmogaus orumo, pagarbos pagrindinėms teisėms, duomenų apsaugos ir saugumo principais bei taip prisidėti prie naudotojų pasitikėjimo ugdymo; pabrėžia, kad svarbu panaudoti ES potencialą kurti stiprią DI sistemų infrastruktūrą, grindžiamą aukštais duomenų standartais ir pagarba žmonėms; pažymi, kad DI turi būti kuriamas vadovaujantis skaidrumo ir paaiškinamumo principais; |
| --- | --- |

149.

| 150. | pažymi, kad automatizuotų ginklų sistemų srityje DI atžvilgiu ir toliau turėtų būti vadovaujamasi principu „valdo žmogus“; |
| --- | --- |

150.

5.3.   Sprendimų priėmimas: dirbtinio intelekto ir robotikos autonomijos ribos

| 151. | pabrėžia, kad sunku ir sudėtinga prognozuoti daugybės sudėtingų DI sistemų elgseną ateityje ir besiformuojančią sąveikaujančių DI sistemų elgseną; ragina Komisiją įvertinti, ar būtini konkretūs reglamentai, susiję su DI grindžiamu sprendimų priėmimu; |
| --- | --- |

151.

| 152. | pažymi, kad DI ir toliau bus naudinga bendradarbiavimo vykdant žmogaus veiklą priemonė, skirta šios veiklos rezultatams gerinti ir daryti mažiau klaidų; |
| --- | --- |

152.

| 153. | ragina užtikrinti žmonėms teisę žinoti, teisę teikti skundus ir teisę į teisių gynimą tais atvejais, kai DI naudojamas priimant sprendimus, kurie turi poveikio asmenims ir dėl kurių kyla didelė grėsmė asmenų teisėms ar laisvėms arba jiems gali būti padaroma žala; |
| --- | --- |

153.

| 154. | pabrėžia, jog algoritmai sprendimų priėmimo sistemose neturėtų būti naudojami prieš tai neatlikus algoritminio poveikio vertinimo, nebent būtų aišku, kad jie nedaro didelio poveikio asmenų gyvenimui; |
| --- | --- |

154.

| 155. | mano, kad DI – ypač sistemoms su integruotu autonominio veikimo režimu, įskaitant gebėjimą nepriklausomai išgauti ir rinkti neskelbtiną informaciją bei ja dalytis su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis, taip pat galimybę savarankiškai mokytis ar net išsirutulioti iki tokio lygio, kai sistema gali pati save keisti – turėtų būti taikomi griežti principai; pabrėžia, kad DI sistemos neturi laikyti arba atskleisti konfidencialios asmeninės informacijos, negavus aiškaus tos informacijos šaltinio pritarimo; |
| --- | --- |

155.

5.4.   Algoritmų skaidrumas, šališkumas ir paaiškinamumas

| 156. | pažymi, kad, nors DI nepaprastai naudingas automatizavimo ir sprendimų priėmimo požiūriais, jam neišvengiamai būdinga ir rizika, kai algoritmai yra statiški ir nesuprantami; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad būtinas didesnis skaidrumas algoritmų požiūriu; |
| --- | --- |

156.

| 157. | ragina Komisiją, valstybes nares ir duomenų apsaugos institucijas nustatyti ir taikyti visas įmanomas priemones, kad būtų užkirstas kelias algoritminei diskriminacijai ir šališkumui arba jie būtų kuo labiau mažinami, bei parengti tvirtą bendrą etikos sistemą asmens duomenims skaidriai tvarkyti ir sprendimams automatizuotai priimti, kuria būtų vadovaujamasi naudojant duomenis ir įgyvendinant Sąjungos teisę; |
| --- | --- |

157.

| 158. | pabrėžia, jog visos DI sistemos turi būti vystomos paisant skaidrumo ir algoritminės atskaitomybės principų, kad žmonės galėtų suprasti, kaip jos veikia; pažymi, kad, siekiant ugdyti pasitikėjimą DI ir sudaryti sąlygas jo pažangai, naudotojai turi žinoti, kaip jų ir kiti duomenys bei iš jų duomenų išgauti duomenys naudojami, kai jie bendrauja arba sąveikauja su DI sistema ar DI sistemos padedamais žmonėmis; mano, kad tai padėtų skatinti geresnį supratimą ir pasitikėjimą tarp naudotojų; pabrėžia, kad, vadovaujantis Bendrojo duomenų apsaugos reglamento 13, 14 ir 15 straipsniais, sprendimų suprantamumas turi būti ES standartas; primena, kad Bendrajame duomenų apsaugos reglamente jau numatyta teisė gauti informacijos apie duomenų tvarkymo logiką; pabrėžia, kad, remiantis Bendrojo duomenų apsaugos reglamento 22 straipsniu, asmenys turi teisę užsitikrinti žmogaus įsikišimą, kai automatizuotu tvarkymu pagrįstas sprendimas turi jiems reikšmingo poveikio; |
| --- | --- |

158.

| 159. | pabrėžia, kad nuo šiol Komisija, Europos duomenų apsaugos valdyba, nacionalinės duomenų apsaugos institucijos ir kitos nepriklausomos priežiūros institucijos turėtų atlikti itin svarbų vaidmenį skatinant skaidrumą ir tinkamą procesą, teisinį tikrumą apskritai ir, kalbant konkrečiau, konkrečius standartus, pagal kuriuos būtų saugomos pagrindinės teisės ir garantijos, siejamos su duomenų tvarkymo ir analizės naudojimu; ragina glaudžiau bendradarbiauti institucijas, atsakingas už elgesio skaitmeninėje aplinkoje priežiūrą ar reglamentavimą; ragina užtikrinti deramą šių institucijų finansavimą ir aprūpinimą personalu; |
| --- | --- |

159.

| 160. | pripažįsta, kad mašinų mokymosi algoritmai „išmokomi“ mokytis patys, o tai naudinga automatizavimo ir sprendimų priėmimo požiūriais; ragina DI etikos gairėse spręsti klausimus, susijusius su algoritminiu skaidrumu, paaiškinamumu, atskaitomybe ir teisingumu; |
| --- | --- |

160.

| 161. | akcentuoja DI sistemų išeigos, procesų ir verčių paaiškinamumo svarbą, nes taip jas gali suprasti vartotojai, kurie nėra technikos specialistai, be to, jie gauna reikšmingos informacijos, kuri būtina norint įvertinti teisingumą ir pelnyti pasitikėjimą; |
| --- | --- |

161.

| 162. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl nepakankamo šių technologijų ir jų prietaikų skaidrumo kyla nemažai etikos klausimų; |
| --- | --- |

162.

| 163. | pažymi, jog DI sistemos turėtų būti paaiškinamos žmonėms ir suteikti reikšmingos informacijos, kad būtų įmanomas grįžtamasis ryšys; pripažįsta, kad DI modelių stiprybė priklauso nuo grįžtamojo ryšio ir pakartotinio įvertinimo, bei ragina vykdyti šį procesą; |
| --- | --- |

163.

| 164. | pažymi, kad susirūpinimą piliečiams kelia nežinojimas, kada DI yra naudojamas ir kokia informacija bus tvarkoma; rekomenduoja aiškiai atskleisti, kada piliečiai naudoja DI; pabrėžia, jog, siekiant išsaugoti vartotojų pasitikėjimą, svarbu užtikrinti, kad perduodami duomenys liktų saugūs; |
| --- | --- |

164.

| 165. | mano, kad algoritminę atskaitomybę politikai turėtų reglamentuoti atlikdami poveikio vertinimus, pagrįstus nustatytais parametrais; |
| --- | --- |

165.

| 166. | pažymi, kad, atskleidus kompiuterio kodą, DI skaidrumo klausimas savaime išspręstas nebus, nes tai neparodys, kokio charakteringo šališkumo esama, ir nepaaiškins mašinų mokymosi proceso; pabrėžia, kad skaidrumas reiškia ne tik kodo, bet ir duomenų bei automatinio sprendimų priėmimo skaidrumą; |
| --- | --- |

166.

| 167. | pripažįsta, kad šaltinio kodo atskleidimas gali lemti piktnaudžiavimą ir manipuliavimą algoritmais; |
| --- | --- |

167.

| 168. | pabrėžia, jog svarbu spręsti kūrėjų šališkumo problemą, ir tuo pačiu akcentuoja būtinybę užtikrinti, kad visų IT sektoriaus šakų darbo jėga būtų įvairi ir kad būtų taikomi saugumo mechanizmai, siekiant išvengti šališkumo dėl lyties ir amžiaus įsigalėjimo DI sistemose; |
| --- | --- |

168.

| 169. | pripažįsta, kad kodo ar komercinių paslapčių atskleidimas taip pat atgrasytų įmones nuo naujo kodo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, nes kiltų pavojus jų intelektinei nuosavybei; pažymi, kad vietoj to vystant DI turėtų būti skatinamos galimybės aiškinti modelius bei jų sąveiką su įvesties ir mokymų duomenimis; |
| --- | --- |

169.

| 170. | pripažįsta, kad, nors skaidrumas ir paaiškinamumas gali atskleisti trūkumus, jie neužtikrina patikimumo, saugumo ir teisingumo; todėl mano, kad atskaitomybė neatskiriama nuo patikimo DI užtikrinimo, o jis gali būti pasiekiamas įvairiais būdais, pvz., algoritminio poveikio vertinimais, auditu ir sertifikavimu; |
| --- | --- |

170.

| 171. | pabrėžia, kad būtina kurti šiuo metu vykdomos algoritminio šališkumo stebėsenos ir aptikimo protokolus; |
| --- | --- |

171.

| 172. | pažymi, jog algoritmų kūrėjai turėtų užtikrinti, kad esminių reikalavimų, pvz., teisingumo ir paaiškinamumo, būtų laikomasi nuo projektavimo etapo pradžios ir per visą kūrimo ciklą; |
| --- | --- |

172.

| 173. | pažymi, kad būtinos gairės, kuriose būtų išdėstyta gera kūrimo praktika; |
| --- | --- |

173.

| 174. | pabrėžia, jog svarbu parodyti kilmės liniją, kad būtų galima atsekti DI modelio istoriją; mano, kad tai padės geriau suprasti modelius ir užtikrinti pasitikėjimą remiantis jų istorija; |
| --- | --- |

174.

| 175. | pabrėžia, jog tai, naudojamos DI sistemos, turi būti aiškiai pažymima bendraujant su naudotojais; |
| --- | --- |

175.

| 176. | pabrėžia, kad DI ir robotikos sklaida turėtų vykti visapusiškai gerbiant žmogaus teises, taip pat kad mašinose ir robotuose jokiu būdu neturėtų būti atgaminami prieš moteris nukreipti stereotipai bei kurios nors kitos formos diskriminacija; |
| --- | --- |

176.

| 177. | pažymi, kad net aukštos kokybės mokymų duomenys gali tapti esamos diskriminacijos ir neteisybės įsigalėjimo priežastimi, jei naudojami neapdairiai ir neapgalvotai; pažymi, kad menkos kokybės, pasenusių, neišsamių ar neteisingų duomenų naudojimas skirtingais duomenų tvarkymo etapais gali lemti prastas prognozes ir vertinimus bei, savo ruožtu, šališkumą, o dėl to galiausiai gali būti pažeidžiamos asmenų pagrindinės teisės arba daromos grynai neteisingos išvados bei gaunami klaidingi rezultatai; todėl mano, jog didžiųjų duomenų amžiuje svarbu užtikrinti, kad algoritmai būtų išbandomi naudojant reprezentacines aukštos kokybės duomenų imtis, siekiant užtikrinti statistikos paritetą; pabrėžia, kad net ir tada, kai naudojami tikslūs aukštos kokybės duomenys, atliekant DI grindžiamus prognozės testus gali būti siūloma tik statistinė tikimybė; primena, kad, vadovaujantis Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu, toliau tvarkant asmens duomenis statistikos tikslais, įskaitant DI mokymus, gali būti gaunami tik suvestiniai duomenys, kurie negali būti iš naujo pritaikomi asmenims; |
| --- | --- |

177.

| 178. | ragina Komisiją užtikrinti, kad visi gaminantieji sintetinės vaizdakaitos medžiagą ar sintetinius vaizdo įrašus arba bet kuriuos kitus realistiškai pagamintus sintetinius vaizdo įrašus, turėtų aiškiai nurodyti, kad tai ne originalai; |
| --- | --- |

178.

| 179. | pažymi, kad DI būdinga pasikliauti didelių duomenų kiekių rinkimu, o dažnai ir naujų duomenų bazių, kurios naudojamos prielaidoms apie žmones daryti, kūrimu; mano, jog ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas galimų grėsmių nustatymui ir reagavimo į jas mechanizmų kūrimui, kad būtų sušvelnintas neigiamas poveikis; |
| --- | --- |

179.

| 180. | pakartoja, kad DI sistemos neturėtų leisti atsirasti ar stiprėti šališkumui; pabrėžia, kad, kuriant ir naudojant algoritmus, visais etapais – nuo projektavimo iki įgyvendinimo – turi būti skiriama dėmesio šališkumo ir teisingumo klausimams; pabrėžia, kad duomenų rinkinys ir algoritmas turi būti vertinami bei reguliariai išbandomi, siekiant užtikrinti teisingą sprendimų priėmimą; |
| --- | --- |

180.

6.   
  Valdymas

6.1.   Koordinavimas Sąjungos lygmeniu

| 181. | ragina Komisiją dirbti siekiant plėtoti stiprią ES lyderystę, kad būtų apsisaugota nuo pastangų dubliavimosi ir išsiskaidymo, bei užtikrinti nuoseklią nacionalinio lygmens politiką ir geriausios praktikos mainus platesnio DI naudojimo tikslu; |
| --- | --- |

181.

| 182. | teigiamai vertina valstybių narių parengtas įvairias nacionalines strategijas; teigiamai vertina Komisijos suderintą DI planą, paskelbtą 2018 m. gruodžio 7 d.; ragina užtikrinti geresnį valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

182.

| 183. | pažymi, kad dalis valstybių narių jau yra parengusios savo nacionalines DI strategijas, ir teigiamai vertina tai, kad 2018 m. balandžio mėn. visos valstybės narės pasirašė bendradarbiavimo DI srityje deklaraciją; taip pat teigiamai vertina būsimą Komisijos ir valstybių narių tarpusavio suderintą DI planą, tačiau ragina visas susijusias šalis stengtis užtikrinti kuo aukštesnio lygio bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

183.

| 184. | mano, kad tvirtesnis valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimas būtinas siekiant Sąjungoje užtikrinti nuoseklias tarpvalstybines taisykles, kuriomis būtų skatinamas Europos įmonių tarpusavio bendradarbiavimas ir sudarytos sąlygos visoje Sąjungoje diegti DI, kuris atitiktų reikalaujamą saugumo ir patikimumo lygį bei Sąjungos teisėje įtvirtintus etikos principus; |
| --- | --- |

184.

| 185. | pabrėžia, kad, sukūrus suderintą, rizika grindžiamą ir pažangią ES duomenų politikos sistemą, padidėtų pasitikėjimas DI Europoje ir parama keliui, kuriuo einama šioje srityje, bei taip būtų užtikrintas bendrosios skaitmeninės rinkos užbaigimas ir vis didesnis Europoje veikiančių įmonių našumas; |
| --- | --- |

185.

| 186. | rekomenduoja glaudžiai koordinuoti Komisijos įgyvendinamas esamas ir būsimas iniciatyvas bei bandomuosius projektus, susijusius su DI, galbūt vadovaujantis siūlomu priežiūros mechanizmu, kad būtų pasiektas sinergijos poveikis ir užtikrintas tikros pridėtinės vertės sukūrimas, kartu išvengiant brangiai kainuojančio sistemų dubliavimosi; |
| --- | --- |

186.

| 187. | ragina Komisiją ir valstybes nares svarstyti galimybę sukurti Europos reguliavimo agentūrą DI ir algoritminio sprendimų priėmimo klausimams spręsti, kuriai būtų pavesta:






  — | parengti rizikos vertinimo matricą algoritmų tipams ir prietaikų sritims klasifikuoti atsižvelgiant į jų potencialą daryti didelį neigiamą poveikį piliečiams; |
| --- | --- | --- |

187.

—

parengti rizikos vertinimo matricą algoritmų tipams ir prietaikų sritims klasifikuoti atsižvelgiant į jų potencialą daryti didelį neigiamą poveikį piliečiams;

| — | tirti algoritminių sistemų naudojimą įtarus žmogaus teisių pažeidimo atvejį (pvz., remiantis pranešėjo pateiktais įrodymais); |
| --- | --- |

—

tirti algoritminių sistemų naudojimą įtarus žmogaus teisių pažeidimo atvejį (pvz., remiantis pranešėjo pateiktais įrodymais);

| — | konsultuoti kitas reguliavimo agentūras jų kompetencijos sričiai priklausančių algoritminių sistemų klausimais; |
| --- | --- |

—

konsultuoti kitas reguliavimo agentūras jų kompetencijos sričiai priklausančių algoritminių sistemų klausimais;

| — | stiprinti deliktinės atsakomybės mechanizmo veiksmingumą, kaip būdą algoritminių sistemų atskaitomybei reglamentuoti, užtikrinant informacijos centrą piliečiams, kurie nėra susipažinę su teisinėmis procedūromis; |
| --- | --- |

—

stiprinti deliktinės atsakomybės mechanizmo veiksmingumą, kaip būdą algoritminių sistemų atskaitomybei reglamentuoti, užtikrinant informacijos centrą piliečiams, kurie nėra susipažinę su teisinėmis procedūromis;

| — | atlikti aukšto lygio poveikio sistemų algoritminio poveikio vertinimų auditą, siekiant nuspręsti, ar pritarti algoritminio sprendimų priėmimo naudojimui itin slaptose ir (arba) saugumo požiūriu nepaprastai svarbiose prietaikos srityse (pvz., privačios sveikatos priežiūros srityje). Vertinant privačiojo sektoriaus prietaikų algoritminį poveikį galėtų būti vadovaujamasi procesu, kuris labai panašaus į siūlomąjį viešajam sektoriui, tačiau galimas skirtumas galėtų būti tai, kad įvairūs viešo atskleidimo etapai galėtų būti tvarkomi kaip konfidencialus pranešimas reguliavimo agentūrai (pagal konfidencialumo susitarimą), siekiant apsaugoti gyvybiškai svarbias komercines paslaptis; |
| --- | --- |

—

atlikti aukšto lygio poveikio sistemų algoritminio poveikio vertinimų auditą, siekiant nuspręsti, ar pritarti algoritminio sprendimų priėmimo naudojimui itin slaptose ir (arba) saugumo požiūriu nepaprastai svarbiose prietaikos srityse (pvz., privačios sveikatos priežiūros srityje). Vertinant privačiojo sektoriaus prietaikų algoritminį poveikį galėtų būti vadovaujamasi procesu, kuris labai panašaus į siūlomąjį viešajam sektoriui, tačiau galimas skirtumas galėtų būti tai, kad įvairūs viešo atskleidimo etapai galėtų būti tvarkomi kaip konfidencialus pranešimas reguliavimo agentūrai (pagal konfidencialumo susitarimą), siekiant apsaugoti gyvybiškai svarbias komercines paslaptis;

| — | tirti algoritminio sprendimų priėmimo sistemų tariamai padarytus teisių pažeidimus – tiek atskirų sprendimų atvejais (pvz., kai gaunami vienetiniai neįprasti rezultatai), tiek statistinių sprendimų modelių atvejais (pvz., diskriminacinio šališkumo atvejais). Tyrimai galėtų būti pradedami gavus skundą arba remiantis pranešėjų, tyrimus atliekančių žurnalistų ar nepriklausomų tyrėjų (įskaitant NVO ir akademinę bendruomenę) pateiktais įrodymais; |
| --- | --- |

—

tirti algoritminio sprendimų priėmimo sistemų tariamai padarytus teisių pažeidimus – tiek atskirų sprendimų atvejais (pvz., kai gaunami vienetiniai neįprasti rezultatai), tiek statistinių sprendimų modelių atvejais (pvz., diskriminacinio šališkumo atvejais). Tyrimai galėtų būti pradedami gavus skundą arba remiantis pranešėjų, tyrimus atliekančių žurnalistų ar nepriklausomų tyrėjų (įskaitant NVO ir akademinę bendruomenę) pateiktais įrodymais;

| 188. | atkreipia dėmesį į darbą, kurį DI srityje šiuo metu atlieka Tarptautinė standartizacijos organizacija (ISO), ir ragina valstybes nares koordinuoti savo ISO narių veiklą, siekiant užtikrinti, kad vystant standartus šioje srityje būtų atitinkamai atstovaujama Europos interesams; |
| --- | --- |

188.

6.2.   Valdymas tarptautiniu lygmeniu

| 189. | palankiai vertina tai, kad įsteigta EBPO DI politikos observatorija, ir ragina plėsti užmojus rengiant tolesnio bendradarbiavimo gaires; |
| --- | --- |

189.

| 190. | pabrėžia, kad trečiosiose šalyse – o būtent JAV, Kinijoje, Rusijoje ir Izraelyje – kuriami kitokie modeliai, ir atkreipia dėmesį į tai, kad Europoje taikomas vertybėmis pagrįstas požiūris, taip pat į tai, kad būtina bendradarbiauti su tarptautiniais partneriais dvišalėje ir daugiašalėje aplinkose, siekiant pažangiai plėtoti DI etikos aspektus ir jį taikyti; pripažįsta, kad ši technologija neturi sienų ir reikalauja bendradarbiavimo, kuris neapsiribotų vien ES valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

190.

| 191. | ragina Komisiją dėti pastangas tarptautiniu lygmeniu, siekiant užtikrinti kuo didesnį tarptautinių subjektų veiksmų suderinamumą ir propaguoti ES etikos principus visame pasaulyje; |
| --- | --- |

191.

| 192. | pabrėžia, kad DI yra technologija, daranti poveikį visame pasaulyje, duodanti bendros naudos ir kelianti panašias problemas; pažymi, kad būtina vadovautis visuotiniu požiūriu – kaip ir ekonomikos sistemos atveju – ypač kai kalbama apie technologiją, kuri daro didelį poveikį rinkoms; pabrėžia, kad DI turi būti įtrauktas į šiuo metu veikiančių institucijų ir organizacijų darbotvarkę, ir ragina įvertinti, ar būtina kurti daugiau forumų, ir, jei taip, juos kurti; |
| --- | --- |

192.

o

o o

| 193. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

193.

---

(1)  OL C 252, 2018 7 18, p. 239.

(2)  OL C 307, 2018 8 30, p. 163.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0341.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0332.

(5)  OL L 252, 2018 10 8, p. 1.

(6)  COM(2018)0237.

(7)  Ateities ir besiformuojančios technologijos.

(8)  OECD Digital Economy Outlook 2017.

(9)  Specialioji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 460.

(10)  2018 m. birželio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/958 dėl proporcingumo patikros prieš priimant naujas profesijų reglamentavimo nuostatas (OL L 173, 2018 7 9, p. 25).

(11)  2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/55/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą (IMI reglamentas) (OL L 354, 2013 12 28, p. 132).

(12)  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (OL L 376, 2006 12 27, p. 36).

(13)  2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva) (OL L 178, 2000 7 17, p. 1).

(14)  OL L 303, 2018 11 28, p. 59.

(15)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

(16)  1985 m. liepos 25 d. Tarybos direktyva 85/374/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių atsakomybę už gaminius su trūkumais, derinimo (OL L 210, 1985 8 7, p. 29).

(17)  OL L 195, 2004 6 2, p. 16.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/59

---

P8_TA(2019)0082

Taususis pesticidų naudojimas

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2009/128/EB dėl tausiojo pesticidų naudojimo įgyvendinimo (2017/2284(INI))

(2020/C 449/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų ir iš dalies keičiantį Direktyvą 79/117/EEB (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų ir iš dalies keičiantį Direktyvą 79/117/EEB (2),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantį Tarybos direktyvą 91/414/EEB (3) (toliau – Didžiausio leistino likučių kiekio reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantį Tarybos direktyvą 91/414/EEB (3) (toliau – Didžiausio leistino likučių kiekio reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantį Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantį Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantį Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantį Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (4),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (5),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio mėn. Europos Parlamento tyrimų tarnybos (EPRS) paskelbtą reglamento įgyvendinimo Europos Sąjungos lygmeniu vertinimą ir į atitinkamus jo priedus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio mėn. Europos Parlamento tyrimų tarnybos (EPRS) paskelbtą reglamento įgyvendinimo Europos Sąjungos lygmeniu vertinimą ir į atitinkamus jo priedus,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės ir panaikinami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 637/2008 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009 (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės ir panaikinami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 637/2008 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009 (6),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. balandžio 7 d. Tarybos direktyvą 98/24/EB dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminiais veiksniais darbe (7) ir į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. balandžio 7 d. Tarybos direktyvą 98/24/EB dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminiais veiksniais darbe (7) ir į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (8),

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (Buveinių direktyva) (9) ir į 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (Laukinių paukščių direktyva) (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (Buveinių direktyva) (9) ir į 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (Laukinių paukščių direktyva) (10),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyvą 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyvą 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (11),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (12),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 31 d. Komisijos direktyvą 2009/90/EB, kuria pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB nustatomos vandens cheminės analizės ir vandens būklės stebėsenos techninės specifikacijos (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 31 d. Komisijos direktyvą 2009/90/EB, kuria pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB nustatomos vandens cheminės analizės ir vandens būklės stebėsenos techninės specifikacijos (13),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/127/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2006/42/EB dėl pesticidų skleidimo mašinų (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/127/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2006/42/EB dėl pesticidų skleidimo mašinų (14),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugpjūčio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/39/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvų 2000/60/EB ir 2008/105/EB nuostatos dėl prioritetinių medžiagų vandens politikos srityje (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugpjūčio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/39/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvų 2000/60/EB ir 2008/105/EB nuostatos dėl prioritetinių medžiagų vandens politikos srityje (15),

| — | atsižvelgdama į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (COM(2018)0392), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (COM(2018)0392),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Žemės ūkis ir tvari vandentvarka ES“ (SWD(2017)0153), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Žemės ūkis ir tvari vandentvarka ES“ (SWD(2017)0153),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 12 d. Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tausiojo pesticidų naudojimo teminė strategija“ (COM(2006)0373 – SEC(2006)0894 – - SEC(2006)0895 – SEC(2006)0914) (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 12 d. Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tausiojo pesticidų naudojimo teminė strategija“ (COM(2006)0373 – SEC(2006)0894 – - SEC(2006)0895 – SEC(2006)0914) (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl inovacijų skatinimo ir ekonomikos plėtros būsimo Europos ūkių valdymo srityje (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl inovacijų skatinimo ir ekonomikos plėtros būsimo Europos ūkių valdymo srityje (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl technologinių sprendimų tvariam žemės ūkiui ES (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl technologinių sprendimų tvariam žemės ūkiui ES (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 15 d. rezoliuciją dėl mažos rizikos biologinės kilmės pesticidų (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 15 d. rezoliuciją dėl mažos rizikos biologinės kilmės pesticidų (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką pratęsiamas veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas, projekto (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką pratęsiamas veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas, projekto (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl ES bitininkystės sektoriaus perspektyvų ir problemų (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl ES bitininkystės sektoriaus perspektyvų ir problemų (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo (22),

| — | atsižvelgdamas į besitęsiantį įgyvendinimo Europos mastu vertinimą „Direktyva 2009/128/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo“ ir 2018 m. spalio 15 d. Europos Parlamento tyrimų tarnybos (EPRS) paskelbtą ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į besitęsiantį įgyvendinimo Europos mastu vertinimą „Direktyva 2009/128/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo“ ir 2018 m. spalio 15 d. Europos Parlamento tyrimų tarnybos (EPRS) paskelbtą ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1185/2009 dėl pesticidų statistikos (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1185/2009 dėl pesticidų statistikos (23),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1185/2009 dėl pesticidų statistikos įgyvendinimo (COM(2017)0109), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1185/2009 dėl pesticidų statistikos įgyvendinimo (COM(2017)0109),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą „ES vandens politikos tikslų integravimas į BŽŪP: iš dalies pasiteisino“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą „ES vandens politikos tikslų integravimas į BŽŪP: iš dalies pasiteisino“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 10 d. Komisijos ataskaitą dėl valstybių narių nacionalinių veiksmų planų ir dėl Direktyvos 2009/128/EB dėl tausiojo pesticidų naudojimo įgyvendinimo pažangos (COM(2017)0587), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 10 d. Komisijos ataskaitą dėl valstybių narių nacionalinių veiksmų planų ir dėl Direktyvos 2009/128/EB dėl tausiojo pesticidų naudojimo įgyvendinimo pažangos (COM(2017)0587),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio mėn. Europos Komisijos Sveikatos ir maisto saugos GD apžvalginę ataskaitą dėl valstybių narių priemonių, taikomų siekiant tausiojo pesticidų naudojimo pagal Direktyvą 2009/128/EB (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio mėn. Europos Komisijos Sveikatos ir maisto saugos GD apžvalginę ataskaitą dėl valstybių narių priemonių, taikomų siekiant tausiojo pesticidų naudojimo pagal Direktyvą 2009/128/EB (24),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai. Europos veiksmai siekiant tvarumo“ (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai. Europos veiksmai siekiant tvarumo“ (COM(2016)0739),

| — | atsižvelgdamas į 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą (25),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. JT specialiojo pranešėjo dėl teisės į maistą ataskaitą, parengtą pagal JT žmogaus teisių tarybos rezoliucijas 6/2, 31/10 ir 32/8 (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. JT specialiojo pranešėjo dėl teisės į maistą ataskaitą, parengtą pagal JT žmogaus teisių tarybos rezoliucijas 6/2, 31/10 ir 32/8 (26),

| — | atsižvelgdamas į Tvarios augalų apsaugos ekspertų grupės parengtą įgyvendinimo planą siekiant padidinti mažos rizikos augalų apsaugos produktų prieinamumą ir paspartinti integruotosios kenkėjų kontrolės įgyvendinimą, kuriam Taryba pritarė 2016 m. birželio 28 d. (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tvarios augalų apsaugos ekspertų grupės parengtą įgyvendinimo planą siekiant padidinti mažos rizikos augalų apsaugos produktų prieinamumą ir paspartinti integruotosios kenkėjų kontrolės įgyvendinimą, kuriam Taryba pritarė 2016 m. birželio 28 d. (27),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 19 d. Prancūzijos Senato rezoliuciją dėl pesticidų naudojimo Europos Sąjungoje apribojimo (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 19 d. Prancūzijos Senato rezoliuciją dėl pesticidų naudojimo Europos Sąjungoje apribojimo (28),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros (29),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 18 d. paskelbtą mokslinį tyrimą dėl skraidančių vabzdžių biomasės (30), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 18 d. paskelbtą mokslinį tyrimą dėl skraidančių vabzdžių biomasės (30),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0045/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0045/2019),

| A. | kadangi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/128/EB dėl tausiojo pesticidų naudojimo (toliau – direktyva) numatyti įvairūs veiksmai, kuriais siekiama tausiojo pesticidų naudojimo ES, mažinant pesticidų naudojimo riziką ir poveikį žmonių sveikatai bei aplinkai ir skatinant integruotą kenkėjų kontrolę bei alternatyvius metodus ar požiūrį, kaip antai nechemines alternatyvas ir mažos rizikos biologinius augalų apsaugos produktus, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1107/2009, ir kuriais siekiama sumažinti priklausomybę nuo pesticidų ir apsaugoti žmonių ir gyvūnų sveikatą ir aplinką; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/128/EB dėl tausiojo pesticidų naudojimo (toliau – direktyva) numatyti įvairūs veiksmai, kuriais siekiama tausiojo pesticidų naudojimo ES, mažinant pesticidų naudojimo riziką ir poveikį žmonių sveikatai bei aplinkai ir skatinant integruotą kenkėjų kontrolę bei alternatyvius metodus ar požiūrį, kaip antai nechemines alternatyvas ir mažos rizikos biologinius augalų apsaugos produktus, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1107/2009, ir kuriais siekiama sumažinti priklausomybę nuo pesticidų ir apsaugoti žmonių ir gyvūnų sveikatą ir aplinką;

| B. | kadangi ši direktyva yra viena iš vertingiausių Sąjungos priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti, kad aplinka, ekosistemos ir žmonių sveikata būtų gerai apsaugotos nuo pesticiduose esančių pavojingų medžiagų, kartu pasiūlant tvaresnius ir ekologiškesnius sprendimus, taikytinus didesniam ir įvairesniam priemonių rinkiniui, skirtam kenkėjų, ligų, piktžolių ir invazinių rūšių sukeltiems nuostoliams mažinti, pašalinti ir išvengti, taip pat kovoti su atsparumu patogenams; kadangi visiškai ir išsamiai neįgyvendinus šios direktyvos, neįmanoma pasiekti aukščiausio žmonių ir gyvūnų sveikatos, taip pat aplinkos apsaugos lygio ir pereiti prie tvaraus žemės ūkio, sveiko ir saugaus maisto gamybos ir netoksiškos aplinkos, kurioje užtikrinamas aukštas žmonių ir gyvūnų sveikatos apsaugos lygis; |
| --- | --- |

B.

kadangi ši direktyva yra viena iš vertingiausių Sąjungos priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti, kad aplinka, ekosistemos ir žmonių sveikata būtų gerai apsaugotos nuo pesticiduose esančių pavojingų medžiagų, kartu pasiūlant tvaresnius ir ekologiškesnius sprendimus, taikytinus didesniam ir įvairesniam priemonių rinkiniui, skirtam kenkėjų, ligų, piktžolių ir invazinių rūšių sukeltiems nuostoliams mažinti, pašalinti ir išvengti, taip pat kovoti su atsparumu patogenams; kadangi visiškai ir išsamiai neįgyvendinus šios direktyvos, neįmanoma pasiekti aukščiausio žmonių ir gyvūnų sveikatos, taip pat aplinkos apsaugos lygio ir pereiti prie tvaraus žemės ūkio, sveiko ir saugaus maisto gamybos ir netoksiškos aplinkos, kurioje užtikrinamas aukštas žmonių ir gyvūnų sveikatos apsaugos lygis;

| C. | kadangi, nors integruotoji kenkėjų kontrolė gali padėti išvengti derliaus nuostolių, kuriuos sukelia kenkėjai, pagrindinis jos tikslas yra sudaryti sąlygas pesticidų naudotojams pereiti prie praktikos ir produktų, kurie kelia mažiausią pavojų žmonių sveikatai ir aplinkai, kaip nurodyta direktyvos 14 straipsnyje; pažymi, kad bet kuriuo atveju daug tyrimų parodė, jog galima gerokai sumažinti pesticidų naudojimą, nepadarant neigiamo poveikio derliui; |
| --- | --- |

C.

kadangi, nors integruotoji kenkėjų kontrolė gali padėti išvengti derliaus nuostolių, kuriuos sukelia kenkėjai, pagrindinis jos tikslas yra sudaryti sąlygas pesticidų naudotojams pereiti prie praktikos ir produktų, kurie kelia mažiausią pavojų žmonių sveikatai ir aplinkai, kaip nurodyta direktyvos 14 straipsnyje; pažymi, kad bet kuriuo atveju daug tyrimų parodė, jog galima gerokai sumažinti pesticidų naudojimą, nepadarant neigiamo poveikio derliui;

| D. | kadangi direktyva turi būti aiškinama kartu su dviem pagrindiniais teisės aktais, apimančiais visą pesticidų gyvavimo ciklą, pradedant nuo jų pateikimo rinkai (Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009) ir baigiant didžiausių likučių kiekių nustatymu (Reglamentas (EB) Nr. 396/2005); kadangi todėl neįmanoma pasiekti direktyvos tikslo – apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką nuo pavojų, susijusių su pesticidų naudojimu, jei nebus visiškai ir tinkamai įgyvendintas visas „pesticidų teisės aktų paketas“; |
| --- | --- |

D.

kadangi direktyva turi būti aiškinama kartu su dviem pagrindiniais teisės aktais, apimančiais visą pesticidų gyvavimo ciklą, pradedant nuo jų pateikimo rinkai (Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009) ir baigiant didžiausių likučių kiekių nustatymu (Reglamentas (EB) Nr. 396/2005); kadangi todėl neįmanoma pasiekti direktyvos tikslo – apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką nuo pavojų, susijusių su pesticidų naudojimu, jei nebus visiškai ir tinkamai įgyvendintas visas „pesticidų teisės aktų paketas“;

| E. | kadangi siekiant sumažinti pesticidų naudojimo keliamą pavojų ir poveikį žmonių sveikatai bei aplinkai Komisija ir valstybės narės turėtų reaguoti į suklastotų ir neteisėtų pesticidų problemą, taip pat į nerimą keliančią importuojamų žemės ūkio produktų, apdorotų ES uždraustomis arba ribojamomis cheminėmis medžiagomis, problemą; |
| --- | --- |

E.

kadangi siekiant sumažinti pesticidų naudojimo keliamą pavojų ir poveikį žmonių sveikatai bei aplinkai Komisija ir valstybės narės turėtų reaguoti į suklastotų ir neteisėtų pesticidų problemą, taip pat į nerimą keliančią importuojamų žemės ūkio produktų, apdorotų ES uždraustomis arba ribojamomis cheminėmis medžiagomis, problemą;

| F. | kadangi dabartinė Komisijos ir valstybių narių vykdoma veikliųjų medžiagų patvirtinimo ir augalų apsaugos produktų registravimo praktika neatitinka direktyvos tikslų ir paskirties; kadangi dėl šios dabartinės praktikos kyla kliūčių siekiant aukščiausio galimo apsaugos lygio ir perėjimo prie tvaraus žemės ūkio sektoriaus ir netoksiškos aplinkos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

F.

kadangi dabartinė Komisijos ir valstybių narių vykdoma veikliųjų medžiagų patvirtinimo ir augalų apsaugos produktų registravimo praktika neatitinka direktyvos tikslų ir paskirties; kadangi dėl šios dabartinės praktikos kyla kliūčių siekiant aukščiausio galimo apsaugos lygio ir perėjimo prie tvaraus žemės ūkio sektoriaus ir netoksiškos aplinkos įgyvendinimo;

| G. | kadangi turimi duomenys aiškiai rodo, kad direktyvos įgyvendinimas nėra pakankamai suderintas su susijusiomis ES politikos kryptimis pesticidų, žemės ūkio ir darnaus vystymosi srityje, visų pirma (bet ne tik) su reglamentu dėl bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ir augalų apsaugos produktų; kadangi ši direktyva ir susiję ES lygmens veiksmai suteikia daug galimybių toliau stiprinti nacionalines pastangas ir veiksmus ir suteikti jiems papildomos vertės žemės ūkio sektoriuje bei apsaugoti aplinką ir žmonių sveikatą; |
| --- | --- |

G.

kadangi turimi duomenys aiškiai rodo, kad direktyvos įgyvendinimas nėra pakankamai suderintas su susijusiomis ES politikos kryptimis pesticidų, žemės ūkio ir darnaus vystymosi srityje, visų pirma (bet ne tik) su reglamentu dėl bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ir augalų apsaugos produktų; kadangi ši direktyva ir susiję ES lygmens veiksmai suteikia daug galimybių toliau stiprinti nacionalines pastangas ir veiksmus ir suteikti jiems papildomos vertės žemės ūkio sektoriuje bei apsaugoti aplinką ir žmonių sveikatą;

| H. | kadangi dabartinė reglamentavimo sistema, įskaitant duomenų reikalavimus, buvo skirta cheminių augalų apsaugos produktų vertinimui ir valdymui, todėl ji nėra tinkama mažos rizikos biologiškai aktyvių medžiagų ir produktų atveju; kadangi ši netinkama sistema gerokai sulėtina mažos rizikos biologinių augalų apsaugos produktų patekimą į rinką, o tai dažnai atgraso pareiškėjus; kadangi tai trukdo inovacijoms ir ES žemės ūkio konkurencingumui; kadangi dėl to daugiau nei 60 veikliųjų medžiagų, kurias Europos Komisija nurodė kaip keistinas medžiagas, nėra pakeičiamos, nes nėra saugių alternatyvų, įskaitant mažos rizikos biologiškai aktyvias medžiagas; |
| --- | --- |

H.

kadangi dabartinė reglamentavimo sistema, įskaitant duomenų reikalavimus, buvo skirta cheminių augalų apsaugos produktų vertinimui ir valdymui, todėl ji nėra tinkama mažos rizikos biologiškai aktyvių medžiagų ir produktų atveju; kadangi ši netinkama sistema gerokai sulėtina mažos rizikos biologinių augalų apsaugos produktų patekimą į rinką, o tai dažnai atgraso pareiškėjus; kadangi tai trukdo inovacijoms ir ES žemės ūkio konkurencingumui; kadangi dėl to daugiau nei 60 veikliųjų medžiagų, kurias Europos Komisija nurodė kaip keistinas medžiagas, nėra pakeičiamos, nes nėra saugių alternatyvų, įskaitant mažos rizikos biologiškai aktyvias medžiagas;

| I. | kadangi trūksta mažos rizikos augalų apsaugos produktų, įskaitant biologinius; kadangi iš visų beveik 500 ES rinkoje prieinamų veikliųjų medžiagų tik 13 medžiagų buvo patvirtintos kaip mažos rizikos augalų apsaugos produktai, iš jų 12 – biologiniai; kadangi nepakankamas direktyvos įgyvendinimas de facto lėmė nevienodas sąlygas Europoje ir skirtingą nacionalinę praktiką, kuri rinkoje trukdo optimaliai naudoti tvarias alternatyvas; kadangi dėl šios padėties alternatyviems mažos rizikos ir necheminiams produktams tapo sunku patekti į ES rinką, todėl mažėja jų patrauklumas ūkininkams, kurie trumpuoju laikotarpiu gali teikti pirmenybę išlaidų požiūriu veiksmingesnėms alternatyvoms; kadangi mažos rizikos augalų apsaugos produktų, įskaitant biologinius, trūkumas trukdo integruotosios kenkėjų kontrolės plėtrai ir įgyvendinimui; |
| --- | --- |

I.

kadangi trūksta mažos rizikos augalų apsaugos produktų, įskaitant biologinius; kadangi iš visų beveik 500 ES rinkoje prieinamų veikliųjų medžiagų tik 13 medžiagų buvo patvirtintos kaip mažos rizikos augalų apsaugos produktai, iš jų 12 – biologiniai; kadangi nepakankamas direktyvos įgyvendinimas de facto lėmė nevienodas sąlygas Europoje ir skirtingą nacionalinę praktiką, kuri rinkoje trukdo optimaliai naudoti tvarias alternatyvas; kadangi dėl šios padėties alternatyviems mažos rizikos ir necheminiams produktams tapo sunku patekti į ES rinką, todėl mažėja jų patrauklumas ūkininkams, kurie trumpuoju laikotarpiu gali teikti pirmenybę išlaidų požiūriu veiksmingesnėms alternatyvoms; kadangi mažos rizikos augalų apsaugos produktų, įskaitant biologinius, trūkumas trukdo integruotosios kenkėjų kontrolės plėtrai ir įgyvendinimui;

| J. | kadangi ekologinis žemės ūkis atlieka svarbų vaidmenį kaip sistema, kurioje naudojama mažai pesticidų, ir turėtų būti toliau skatinamas; |
| --- | --- |

J.

kadangi ekologinis žemės ūkis atlieka svarbų vaidmenį kaip sistema, kurioje naudojama mažai pesticidų, ir turėtų būti toliau skatinamas;

| K. | kadangi yra vis daugėja įrodymų, kad Europoje vis labiau mažėja vabzdžių skaičius ir tai yra susijęs su dabartiniu pesticidų naudojimo lygiu; kadangi pastebėtas smarkus vabzdžių skaičiaus sumažėjimas turi neigiamą poveikį visai ekosistemai ir biologinei įvairovei, taip pat žemės ūkio sektoriui bei jo būsimai ekonominei gerovei ir produkcijai; |
| --- | --- |

K.

kadangi yra vis daugėja įrodymų, kad Europoje vis labiau mažėja vabzdžių skaičius ir tai yra susijęs su dabartiniu pesticidų naudojimo lygiu; kadangi pastebėtas smarkus vabzdžių skaičiaus sumažėjimas turi neigiamą poveikį visai ekosistemai ir biologinei įvairovei, taip pat žemės ūkio sektoriui bei jo būsimai ekonominei gerovei ir produkcijai;

| L. | kadangi šiuo metu Europa yra kryžkelėje, kuri lems žemės ūkio sektoriaus ateitį ir Sąjungos galimybes tausiai naudoti pesticidus, visų pirma pertvarkant bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP); kadangi BŽŪP reforma suteikia daug galimybių stiprinti politikos krypčių racionalizavimą ir derinimą bei direktyvos įgyvendinimą, taip pat supaprastinti perėjimą prie labiau aplinką tausojančios žemės ūkio praktikos; |
| --- | --- |

L.

kadangi šiuo metu Europa yra kryžkelėje, kuri lems žemės ūkio sektoriaus ateitį ir Sąjungos galimybes tausiai naudoti pesticidus, visų pirma pertvarkant bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP); kadangi BŽŪP reforma suteikia daug galimybių stiprinti politikos krypčių racionalizavimą ir derinimą bei direktyvos įgyvendinimą, taip pat supaprastinti perėjimą prie labiau aplinką tausojančios žemės ūkio praktikos;

| M. | kadangi dėl pavojaus, kurį įprastų augalų apsaugos produktų naudojimas kelia žmogaus ir gyvūnų sveikatai ir aplinkai, minėtieji produktai vis dažniau tampa viešųjų diskusijų tema; |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl pavojaus, kurį įprastų augalų apsaugos produktų naudojimas kelia žmogaus ir gyvūnų sveikatai ir aplinkai, minėtieji produktai vis dažniau tampa viešųjų diskusijų tema;

| N. | kadangi svarbu skatinti alternatyvių procedūrų ar metodų kūrimą, siekiant sumažinti priklausomybę nuo įprastų pesticidų ir spręsti vis didėjančio atsparumo įprastiems augalų apsaugos produktams klausimus; |
| --- | --- |

N.

kadangi svarbu skatinti alternatyvių procedūrų ar metodų kūrimą, siekiant sumažinti priklausomybę nuo įprastų pesticidų ir spręsti vis didėjančio atsparumo įprastiems augalų apsaugos produktams klausimus;

| O. | kadangi Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 Taryba įpareigojama užtikrinti, kad 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams (31), III priede nurodytuose teisės aktais nustatytuose valdymo reikalavimuose įtraukti integruotosios kenkėjų kontrolės principai, įskaitant gerąją augalų apsaugos praktiką ir necheminius augalų apsaugos ir kenkėjų bei pasėlių valdymo metodus; |
| --- | --- |

O.

kadangi Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 Taryba įpareigojama užtikrinti, kad 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams (31), III priede nurodytuose teisės aktais nustatytuose valdymo reikalavimuose įtraukti integruotosios kenkėjų kontrolės principai, įskaitant gerąją augalų apsaugos praktiką ir necheminius augalų apsaugos ir kenkėjų bei pasėlių valdymo metodus;

| P. | kadangi integruotosios kenkėjų kontrolės įgyvendinimas ES yra privalomas, laikantis šios direktyvos; kadangi valstybes nares ir vietos valdžios institucijos daugiau dėmesio turėtų skirti tvariam pesticidų, įskaitant alternatyvias mažos rizikos augalų apsaugos priemones, naudojimui; |
| --- | --- |

P.

kadangi integruotosios kenkėjų kontrolės įgyvendinimas ES yra privalomas, laikantis šios direktyvos; kadangi valstybes nares ir vietos valdžios institucijos daugiau dėmesio turėtų skirti tvariam pesticidų, įskaitant alternatyvias mažos rizikos augalų apsaugos priemones, naudojimui;

| Q. | kadangi pesticidų „taususis naudojimas“ negali būti įgyvendintas neatsižvelgiant į veikliųjų medžiagų derinių ir koformuliantų poveikį žmogui, taip pat į jų bendrąjį ir galimą bendrąjį bei sąveikaujantį poveikį žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

Q.

kadangi pesticidų „taususis naudojimas“ negali būti įgyvendintas neatsižvelgiant į veikliųjų medžiagų derinių ir koformuliantų poveikį žmogui, taip pat į jų bendrąjį ir galimą bendrąjį bei sąveikaujantį poveikį žmonių sveikatai;

Pagrindinės išvados

| 1. | primena konkrečius Tausiojo pesticidų naudojimo teminės strategijos tikslus, kurie, be kita ko, yra sveikatai ir aplinkai kylančių pavojų, susijusių su pesticidų naudojimu, mažinimas; griežtesnė pesticidų naudojimo ir paskirstymo kontrolė; kenksmingų veikliųjų medžiagų kiekio mažinimas, įskaitant pavojingiausių medžiagų pakeitimą saugesnėmis, tarp jų ir ne cheminėmis, alternatyviomis medžiagomis; tokių auginimo būdų, kai naudojama mažai pesticidų arba jie visai nenaudojami, skatinimas; taip pat skaidrios atsiskaitymo apie įgyvendinant strategijos tikslus pasiektą pažangą ir šios pažangos kontrolės sistemos, įskaitant tinkamus rodiklius, sukūrimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad labai svarbu šios direktyvos įgyvendinimą vertinti atsižvelgiant į ES pagrindinę pesticidų politiką, įskaitant taisykles, nustatytas Augalų apsaugos produktų reglamentu, Reglamentu (ES) Nr. 528/2012 (Biocidų reglamentas) (32), Didžiausio leistino likučių kiekio reglamentu ir Reglamentu (EB) Nr. 178/2002 (Maisto srities teisės aktų bendrųjų principų reglamentas) (33); |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja, nors ir dedamos pastangos, tačiau bendra valstybių narių direktyvos įgyvendinimo pažanga yra nepakankama, kad būtų galima įgyvendinti pagrindinius direktyvos tikslus ir išnaudoti visas jos teikiamas galimybes mažinti bendrą riziką, kylančią dėl pesticidų naudojimo, kartu mažinant priklausomybę nuo pesticidų skatinti perėjimą prie ekologiškai tvarių ir saugių augalų apsaugos metodų ir pasiekti skubiai reikalingą aplinkos ir sveikatos apsaugos pagerinimą, kurį turi padėti įgyvendinti minėta direktyva; apgailestauja dėl to, kad Komisija trejus metus vėlavo parengti direktyvos įgyvendinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad direktyvos įgyvendinimas turi būti išsamus ir apimti visus būtinus aspektus ir kad dalinis, t. y. tik tam tikrų elementų, įgyvendinimas yra nepakankamas, kad būtų įgyvendintas visa apimantis direktyvos tikslas – užtikrinti tvarų pesticidų naudojimą; pabrėžia, kad integruotosios kenkėjų kontrolės metodų įgyvendinimui, teikiant prioritetą necheminėms pesticidų alternatyvoms ir mažos rizikos augalų apsaugos produktams, tenka itin svarbus vaidmuo siekiant šio tikslo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad Komisijos 2017 m. pažangos ataskaitoje nustatyti dideli valstybių narių nacionalinių veiksmų planų trūkumai – jie rodo, kad kai kuriose šalyse mažiau įsipareigojimų saugoti aplinką ir sveikatą ir tai gali lemti nesąžiningą rinkos konkurenciją ir kenkti bendrajai rinkai; pasilieka teisę dėl reikalavimų nesilaikančių valstybių narių kreiptis į už konkurenciją atsakingą Komisijos narį; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad maždaug 80 proc. valstybių narių nacionaliniuose veiklos planuose trūksta konkrečios informacijos apie tai, kaip kiekybiškai įvertinti daugelio uždavinių ir tikslų, visų pirma susijusių su integruotąja kenkėjų kontrole ir vandens apsaugos priemonėmis, įgyvendinimą; pabrėžia, kad tai labai apsunkina valstybių narių pažangos, padarytos įgyvendinant pagrindinius direktyvos uždavinius ir tikslą, vertinimo procesą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | yra susirūpinęs dėl to, kad nacionaliniai veiksmų planai yra nenuoseklūs kiekybinių uždavinių, tikslų, priemonių ir tvarkaraščių, skirtų įvairioms veiklos sritims, nustatymo atžvilgiu ir dėl to neįmanoma įvertinti padarytos pažangos; apgailestauja dėl to, kad tik penkiuose nacionaliniuose veiksmų planuose nustatyti aukšto lygio išmatuojami tikslai: keturi susiję su rizikos mažinimu ir tik vienas – su naudojamo kiekio mažinimu; apgailestauja dėl to, kad šiuo metu tik 11 valstybių narių yra parengusios patikslintus nacionalinius veiksmų planus, nors galutinis peržiūros terminas buvo 2017 m. pabaiga; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgailestauja dėl to, kad daugelyje valstybių narių nepakankamai įsipareigojama taikyti integruotosios kenkėjų kontrolės metodus, kurie pagrįsti aštuoniais principais, pirmenybę suteikiant ne cheminėms pesticidų alternatyvoms; apgailestauja, kad vienas iš pagrindinių uždavinių, susijusių su integruotosios kenkėjų kontrolės, kuri sudaro direktyvos pagrindą, įgyvendinimu yra tai, kad šiuo metu nėra tinkamų kontrolės priemonių ir metodų, kurie skirti įvertinti, kaip laikomasi šių principų valstybėse narėse, taip pat aiškių taisyklių ir gairių; pabrėžia, kad visapusiškas integruotosios kenkėjų kontrolės įgyvendinimas yra viena iš pagrindinių priemonių siekiant mažinti priklausomybę nuo pesticidų naudojimo tvariame žemės ūkyje, kuris būtų aplinką tausojantis, ekonomiškai perspektyvus ir socialiai atsakingas ir prisidėtų prie Europos apsirūpinimo maistu saugumo, stiprindamas biologinę įvairovę ir žmonių bei gyvūnų sveikatą, skatindamas kaimo ekonomiką ir mažindamas ūkininkų išlaidas, sukuriant palankias sąlygas mažos rizikos augalų apsaugos produktų ir necheminių alternatyvių produktų įsisavinimui rinkoje skirtingose Europos teritorijose; pabrėžia, kad reikia papildomų finansinių paskatų ir švietimo priemonių siekiant sustiprinti integruotosios kenkėjų kontrolės praktikos diegimą atskiruose ūkiuose; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad integruotoji kenkėjų kontrolė yra vertinga priemonė ūkininkams kovojant su kenksmingaisiais organizmais ir ligomis ir siekiant užtikrinti derlingumą; pažymi, kad didėjantis integruotosios kenkėjų kontrolės naudojimas turi dvejopą tikslą – sustiprinti aplinkos ir biologinės įvairovės apsaugą, taip pat sumažinti ūkininkų išlaidas pereinant prie tvaresnių alternatyvų bei įprastų pesticidų naudojimo mažinimo; mano, kad reikia dėti daugiau pastangų skatinti taikyti integruotąją kenkėjų kontrolę, atliekant mokslinius tyrimus ir pasitelkiant valstybių narių konsultavimo įstaigas; primena, kad integruotoji kenkėjų kontrolė gali atlikti svarbų vaidmenį mažinant naudojamų pesticidų kiekius ir rūšis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad, taikant integruotosios kenkėjų kontrolės priemonių rinkinį, biologinė kontrolė yra susijusi su naudingųjų rūšių, kurios maitinasi kenkėjais ir taip reguliuoja jų populiacijas, populiacijų didinimu ar įkurdinimu; todėl pabrėžia, kad svarbu pirmenybę teikti tvariems biologiniams, fiziniams ir kitiems necheminiams metodams, o ne pesticidams, jeigu jais užtikrinama pakankama kenkėjų kontrolė; taip pat pabrėžia, kad svarbu cheminius pesticidus naudoti pasirinktinai ir tikslingai, nes kitaip šie naudingi kenkėjų valdymo organizmai gali būti išnaikinti, padarant pasėlius dar pažeidžiamesnius būsimiems protrūkiams; |
| --- | --- |

10.

| 11. | yra susirūpinęs, kad labai nedidelė pažanga padaryta remiant ir skatinant kurti, tobulinti ir naudoti mažos rizikos ir alternatyvius necheminius tradicinių pesticidų produktus; pažymi, kad vos keliuose nacionaliniuose veiksmų planuose numatytos paskatos registruoti tokius alternatyvius produktus ir metodus; pabrėžia, kad naudojimas mažais kiekiais yra itin opus klausimas, kadangi stinga reikiamų veikliųjų medžiagų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad tausus ir atsakingas pesticidų naudojimas yra išankstinė AAP leidimų išdavimo sąlyga; |
| --- | --- |

12.

| 13. | apgailestauja, kad trūksta mažos rizikos veikliųjų medžiagų ir augalų apsaugos produktų, nes tai labiausiai nulemia ilgas vertinimo, leidimų išdavimo ir registravimo procesas, iš dalies dėl to, kad valstybių narių lygmeniu retai laikomasi trumpesnio 120 dienų leidimo suteikimo laikotarpio; pabrėžia, kad dabartinė padėtis neatitinka integruotosios kenkėjų kontrolės skatinimo ir įgyvendinimo principų ir pabrėžia, kad labai svarbu turėti prieinamų mažos rizikos pesticidų, atlikti tinkamus mokslinius tyrimus ir dalytis geriausia patirtimi valstybėse narėse ir tarp jų, siekiant visiškai išnaudoti integruotosios kenkėjų kontrolės galimybes; mano, kad greitesnis patvirtinimo procesas skatintų pramonės tyrimus, susijusius su naujų mažos rizikos aktyviųjų veikliųjų medžiagų kūrimu, įskaitant novatoriškas mažos rizikos medžiagas, taip užtikrinant, kad ūkininkai turėtų pakankamai augalų apsaugos priemonių, galėtų greičiau pereiti prie tausių augalų apsaugos produktų ir padidinti integruotosios kenkėjų kontrolės veiksmingumą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena, kad padidėjęs atsparumas pesticidams sąlygoja didesnį jų naudojimą ir priklausomybę; pažymi, kad didėjantis pesticidų naudojimas ir priklausomybė nuo jų reiškia dideles išlaidas ūkininkams, nes jie patiria dideles gamybos sąnaudas, taip pat sulaukia mažesnio derliaus dėl dirvožemio skurdinimo ir dirvožemio kokybės blogėjimo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad didesnis mažos rizikos augalų apsaugos produktų prieinamumas rinkoje sumažintų atsparumo veikliosioms medžiagoms riziką ir poveikį netikslinėms rūšims, susijusį su įprastai naudojamais augalų apsaugos produktais; |
| --- | --- |

15.

| 16. | šiuo atžvilgiu pažymi, kad atsparumas pesticidų veikliosioms medžiagoms yra biologiniu požiūriu neišvengiamas, atsižvelgiant į greitai besidauginančius kenkėjus ir plintančias ligas, ir tai tampa vis didesne problema; todėl pabrėžia, kad pirmenybė turi būti teikiama tvariems biologiniams, fiziniams ir kitiems necheminiams metodams, o ne cheminiams pesticidams, jeigu jais užtikrinama pakankama kenkėjų kontrolė; primena, kad cheminiai pesticidai turėtų būti naudojami pasirinktinai ir tikslingai; pabrėžia, kad kitaip šie naudingi kenkėjų valdymo organizmai gali būti išnaikinti, padarant pasėlius dar pažeidžiamesnius būsimiems protrūkiams; |
| --- | --- |

16.

| 17. | be to, pažymi, kad labiausiai tikėtina daugiausia sumažinti naudojamus pesticidų kiekius padarius sisteminius pakeitimus, kuriais būtų mažinamas jautrumas kenkėjų protrūkiams, skatinama struktūrinė ir biologinė įvairovė, o ne monokultūros ir nuolatiniai pasėliai, ir mažinamas kenkėjų atsparumas veikliosioms medžiagoms; todėl pabrėžia poreikį skatinti, finansuoti ir integruoti agroekologinius metodus, kuriuos taikant visa ūkininkavimo sistema tampa atsparesnė kenksmingiesiems organizmams. |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad dabartinis BŽŪP pobūdis nepakankamai teikia paskatas ir skatina mažinti ūkių priklausomybę nuo pesticidų ir ekologinės gamybos metodų diegimą; mano, kad BŽŪP po 2020 m. turi būti numatytos konkrečios politikos priemonės, kad būtų galima padėti pakeisti ūkininkų elgesį, susijusį su pesticidų naudojimu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apgailestauja dėl to, kad Komisijos pasiūlyme dėl naujosios bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) po 2020 m. integruotosios kenkėjų kontrolės principas nėra įtraukiamas į teisės aktais nustatytus valdymo reikalavimus, nurodytus to pasiūlymo III priede; pabrėžia, kad šios direktyvos ir naujojo BŽŪP modelio susiejimo trūkumas trukdys veiksmingai mažinti priklausomybę nuo pesticidų; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad dauguma valstybių narių naudoja nacionalinius rizikos rodiklius, kad įvertintų visiškai ar iš dalies neigiamą pesticidų naudojimo poveikį; dar kartą primena, kad, nepaisant direktyvos 15 straipsnyje nustatyto aiškaus įpareigojimo, valstybės narės dar nesusitarė dėl ES lygmens suderintų rizikos rodiklių ir dėl to neįmanoma įvertinti įvairiose valstybės narės pasiektos pažangos, kaip ir pažangos visoje Sąjungoje; palankiai vertina, kad 2019 m. sausio 25 d. suderinti rizikos rodikliai buvo patvirtinti Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatiniame komitete (PAFF komitetas); |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad labai svarbu užtikrinti biologinę įvairovę ir tvirtas ekosistemas, visų pirma bičių ir kitų apdulkinančių augalus vabzdžių, kurie yra labai svarbūs, siekiant užtikrinti sveiką ir tvarų žemės ūkio sektorių; pabrėžia, kad biologinės įvairovės apsauga nėra tik aplinkos apsaugos priemonė, bet ir priemonė, skirta ateityje užtikrinti tvarų Europos apsirūpinimo maistu saugumą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | yra labai susirūpinęs dėl nuolatinio ir biologinės įvairovės nykimo Europoje ir dėl susirūpinimą keliančio sparnuotųjų vabzdžių nykimo, įskaitant apdulkintojus, kaip matyti iš 2017 m. spalio mėn. atlikto mokslinio tyrimo dėl sparnuotųjų vabzdžių biomasės (34), kuriame teigiama, kad per 27 metus Vokietijos 63 gamtos apsaugos teritorijose skraidančių vabzdžių populiacija sumažėjo daugiau kaip 75 procentais; be to, pabrėžia, kad Europoje labai mažėja bendrų paukščių rūšių, o tai greičiausiai nulemia sumažėjusi vabzdžių populiacija; be to, atkreipia dėmesį į netikslinį pesticidų poveikį dirvožemiui ir dirvožemio organizmams (35) bei kitoms netikslinėms rūšims; mano, kad pesticidai yra vienas iš svarbių veiksnių, susijusių su vabzdžių, žemės ūkio paskirties žemės plotuose gyvenančių paukščių rūšių ir kitų netikslinių organizmų mažėjimu, ir taip pat pabrėžia, kad Europa turi pereiti prie tvaresnio pesticidų naudojimo ir ūkininkams didinti necheminių alternatyvų ir mažos rizikos augalų apsaugos produktų pasirinkimą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mano, kad nerimą keliantį bičių populiacijos mažėjimą visoje Europoje visų pirma lėmė neonikotinoidiniai pesticidai; tai matoma iš įvairių tarptautinių tyrimų, kuriais remdamiesi piliečiai pateikė peticijas su šimtais tūkstančių parašų iš viso kontinento; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pripažįsta nacionalinių veiksmų planų ir integruotosios kenkėjų kontrolės svarbą siekiant gerokai sumažinti naudojamų pesticidų kiekius, kad būtų išvengta negrįžtamų biologinės įvairovės pokyčių, kai įmanoma, teikiant pirmenybę agroekologinėms priemonėms ir ekologiniam ūkininkavimui; |
| --- | --- |

24.

| 25. | be to, pabrėžia, kad tvarių žemės ūkio sprendimų plėtojimas yra būtinas siekiant sumažinti klimato kaitos poveikį apsirūpinimo maistu saugumui; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reiškia ypatingą susirūpinimą dėl tolesnio pesticidų, kuriuose yra veikliųjų medžiagų, kurios yra mutageninės, kancerogeninės ar toksiškos reprodukcijai arba turi endokrininę sistemą ardančių savybių, žalingų žmonėms ar gyvūnams, naudojimo; pabrėžia, kad tokių pesticidų naudojimas nesuderinamas su direktyvos uždaviniais ir tikslu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad vandens aplinka yra ypač jautri pesticidų poveikiui; teigiamai vertina tai, kad kai kurios valstybės narės ėmėsi įvairių priemonių šiai aplinkai apsaugoti nuo pesticidų naudojimo; tačiau apgailestauja dėl to, kad dauguma valstybių narių nenustatė kiekybinių tikslų ir terminų, skirtų priemonėms, kuriomis siekiama apsaugoti vandens aplinką nuo pesticidų, taip pat dėl to, kad net tos valstybės narės, kurios tai nustatė, nenurodė, kaip būtų galima įvertinti tikslų ar uždavinių pasiekimą; mano, kad reikėtų patobulinti šiuo metu naudojamų pesticidų stebėseną vandens aplinkoje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad žemės ūkis yra vienas iš pagrindinių šaltinių, dėl kurių vandens telkiniai nesugeba pasiekti geros cheminės būklės, nes jie teršiami pesticidais; pabrėžia, kad pesticidų patekimo į gėlųjų vandenų sistemas prevencija yra ekonomiškai efektyvesnė už jų išvalymo iš vandens technologijas ir kad valstybės narės turi šiuo klausimu numatyti atitinkamas paskatas ūkininkams; todėl pripažįsta Vandens pagrindų direktyvos įgyvendinimo svarbą gerinant vandens kokybę; teigimai vertina valstybių narių padarytą pažangą sprendžiant prioritetinių medžiagų klausimą, nes dėl to mažiau vandens telkinių neatitinka standartų, susijusių su medžiagomis, tokiomis kaip kadmis, švinas ir nikelis, taip pat pesticidais; |
| --- | --- |

28.

| 29. | apgailestauja dėl to, kad vandens išteklių būklės blogėjimas privertė geriamojo vandens operatorius papildomai valyti vandenį, siekiant užtikrinti, jog žmonėms vartoti skirtas vanduo atitiktų pesticidų ribas, kaip nustatyta Tarybos direktyvoje 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės, ir dėl to, kad susidarančias išlaidas padengia vartotojai, o ne teršėjai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad kai kurie pesticidai yra tarptautiniu mastu pripažinti patvariaisiais organiniais teršalais (POT) dėl jų ilgalaikio pernešimo, išlikimo aplinkoje, gebėjimo biologiškai daugintis per maisto grandinę ir biologiškai kauptis ekosistemose savybių, taip pat dėl jų didelio neigiamo poveikio žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina tai, kad visose valstybėse narėse parengtos augalų apsaugos produktų naudojimo mokymų ir sertifikavimo programos, tačiau apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse ne visiškai laikomasi visiems būtiniems dalykams, išvardytiems I priede, skirtų mokymo įsipareigojimų; pabrėžia, kad naudotojų mokymas yra svarbus siekiant užtikrinti saugų ir tausų augalų apsaugos produktų naudojimą; mano, kad reikalavimus reikėtų pritaikyti, kad jie būtų skirtingi profesionaliems ir neprofesionaliems naudotojams, atsižvelgiant į tai, kad jiems tenka ne tokios pačios pareigos; pabrėžia, kad profesionalūs ir neprofesionalūs augalų apsaugos produktų naudotojai turėtų būti tinkamai apmokyti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkreipia dėmesį į galimybes naudoti pažangias technologijas ir tikslųjį ūkininkavimą kaip priemonę, kuria galima geriau valdyti augalų apsaugos produktus ir užkirsti kelią jų pasklidimui teritorijose, kuriose nėra būtini, pvz., naudojant bepiločius orlaivius ir GPS tiksliąsias technologijas; taip pat pabrėžia, kad valstybėse narėse būtų galima pagerinti tokių sprendimų panaudojimą, jeigu šie sprendimai nacionaliniuose veiksmų planuose būtų geriau įtraukiami į mokymo kursus ir pesticidų naudotojų sertifikavimo programas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad augalų apsaugos produktai naudojami ne tik žemės ūkyje, bet ir piktžolių bei kenkėjų kontrolės tikslais vietovėse, kuriomis naudojasi visuomenė ar pažeidžiamos grupės, kaip apibrėžta direktyvos 12a straipsnyje, įskaitant viešuosius parkus ir geležinkelius; kadangi augalų apsaugos produktų naudojimas tokiose vietovėse yra nepriimtinas; teigimai vertina tai, kad kelios valstybės narės ir daugelis regionų ir vietos valdžios institucijų ėmėsi veiksmų, siekdami apriboti arba uždrausti pesticidų naudojimą vietovėse, kuriomis naudojasi plačiosios visuomenės ar pažeidžiamų grupių atstovai; vis dėlto pažymi, kad daugumoje valstybių narių nėra išmatuojamų tikslų; |
| --- | --- |

33.

| 34. | yra susirūpinęs dėl to, kad dauguma valstybių narių neteisingai aiškino 12 straipsnio a punkte nustatytą reikalavimą, interpretuodamos jį tik kaip nuorodą į naudojimą ne žemės ūkyje, nors iš tikrųjų pažeidžiamos grupės, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1107/2009, apima gyventojus, kurie patiria didelį pesticidų poveikį ilguoju laikotarpiu; be to, pažymi, jog Komisija patvirtino, kad nėra jokios teisinės priežasties, kodėl naudojimas žemės ūkyje neturėtų būti įtrauktas į 12 straipsnio nuostatas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į valstybių narių nuolatinę paramą ekologiniam žemės ūkiui kaip sistemai, kurioje naudojama mažai pesticidų; teigiamai vertina tai, kad ekologinių ūkių skaičius Sąjungoje toliau didėjo, tačiau pažymi, kad atskirose valstybėse narėse pasiekta pažanga vis dar gerokai skiriasi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkreipia dėmesį į ekologinius ūkius, kurie patiria ekonominių nuostolių dėl kaimynų ūkiuose naudojamų pesticidų, nes, pvz., purškiant tokius pesticidus ir judant nesuyrančioms veikliosioms medžiagoms aplinkoje teršiamas dirvožemis ir ekologiški produktai; atkreipia dėmesį į tai, kad ekologiniai ūkiai dėl nuo jų nepriklausančių veiksmų gali būti priversti parduoti savo produktus kaip įprastinius, prarasdami patrauklesnę jų kainą, arba, dar blogiau, prarastų šių produktų sertifikatus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pažymi, kad valstybės narės dažniausiai turi sistemas, kuriomis renka informaciją apie ūmų apsinuodijimą pesticidais, tačiau tokių duomenų tikslumas ir jų panaudojimas abejotini; pabrėžia tai, kad sistemos, kuriomis būtų surenkama informacija apie lėtinius apsinuodijimo atvejus, nėra plačiai įgyvendintos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atkreipia dėmesį į tai, kad naujausioje EFSA ataskaitoje dėl pesticidų liekanų maiste matyti, kad 97,2 proc. mėginių visoje Europoje atitiko ES teisės aktuose nustatytas teisines normas, o tai liudija ypatingai griežtą ir saugią maisto produktų gamybos sistemą; |
| --- | --- |

38.

Rekomendacijos

| 39. | ragina valstybes nares nedelsiant užbaigti direktyvos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visi suinteresuotieji subjektai būtų įtraukti į bet kokią suinteresuotųjų subjektų vykdomą su pesticidais susijusią veiklą, kaip numatyta Direktyvoje 2003/35/EB ir Orhuso konvencijoje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina valstybes nares aktyviai dalyvauti praktiškai įgyvendinant direktyvą, kad būtų nustatytos spragos ir konkrečios sritys, kurioms reikia skirti ypatingą dėmesį žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos atžvilgiu, o neapsiriboti įprastais nacionaliniais perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių ir kontrolės mechanizmais; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina valstybes nares pripažinti, kad ES turi nedelsdama imtis veiksmų siekiant pereiti prie tvaresnio pesticidų naudojimo ir kad pagrindinė atsakomybė už tokios praktikos įgyvendinimą tenka valstybėms narėms; pabrėžia, kad būtina imtis skubių veiksmų; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina valstybes nares laikytis nustatytų nacionalinių veiksmų planų peržiūros terminų; primygtinai ragina tas valstybes nares, kurios dar neatliko peržiūros, tai padaryti nedelsiant, o šį kartą nurodyti aiškius kokybinius uždavinius ir išmatuojamą bendrąjį tikslą – skubiai ir ilgam laikui sumažinti pesticidų naudojimo riziką ir poveikį, įskaitant aiškiai apibrėžtus metinius mažinimo tikslus, ypatingą dėmesį skiriant galimam poveikiui apdulkintojams ir skatinant bei įgyvendinant tvarių necheminių alternatyvų ir mažos rizikos augalų apsaugos produktų naudojimą, vadovaujantis integruotosios kenkėjų kontrolės principais; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją pasiūlyti ambicingą privalomą ES masto tikslą sumažinti pesticidų naudojimą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją toliau tobulinti visų integruotosios kenkėjų kontrolės principų ir jų įgyvendinimo gaires; prašo Komisijos šiuo klausimu parengti integruotosios kenkėjų kontrolės įgyvendinimo valstybėse narėse vertinimo kriterijų nustatymo gaires; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis visų reikiamų priemonių mažos rizikos pesticidams skatinti ir teikti pirmenybę necheminiams metodams ir pasirinkimams, kurie mažiausiai kenkia sveikatai ir natūraliai gamtinei aplinkai, kartu užtikrinant veiksmingą ir efektyvią augalų apsaugą; pabrėžia, kad norint, kad tai būtų sėkminga, reikia stiprinti ekonomines paskatas ūkininkams rinktis tokias galimybes; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina Komisiją ir valstybes nares daugiau dėmesio skirti mažos rizikos biologinių alternatyvų kūrimo, mokslinių tyrimų, registravimo ir rinkodaros skatinimui, įskaitant finansavimo galimybių pagal programą „Europos horizontas“ ir 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą didinimą; primena, kad svarbu pirmenybę teikti tvariems biologiniams, fiziniams ir kitiems necheminiams metodams, o ne pesticidams, jeigu jais užtikrinama pakankama kenkėjų kontrolė; primena ekologiniu požiūriu tvarių ir saugių augalų apsaugos metodų pridėtinės vertės svarbą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją toliau neatidėliojant įvykdyti savo įsipareigojimą pagal 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą parengti Sąjungos netoksiškos aplinkos strategiją, kuria būtų sukurta inovacijoms palanki aplinka ir kuriami tvarūs pakaitalai, įskaitant necheminius sprendimus; tikisi, kad Komisija šioje strategijoje ypač atsižvelgs į pesticidų poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina daugiau dėmesio skirti rizikos mažinimui, nes platus mažos rizikos medžiagų naudojimas gali būti kenksmingesnis už ribotą didelės rizikos medžiagų naudojimą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti geresnį direktyvos ir jos įgyvendinimo suderinamumą su atitinkamais ES teisės aktais ir politika, visų pirma su BŽŪP nuostatomis ir Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 ir ypač pagal BŽŪP nuostatas integruotosios kenkėjų kontrolės principus integruoti kaip teisinius reikalavimus, vadovaujantis direktyvos 14 straipsniu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina Komisiją ir valstybes nares griežtai apriboti esminių su naudojimu susijusių leidžiančių nukrypti nuostatų skaičių, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009, ir atnaujinti atitinkamus rekomendacinius dokumentus, siekiant užtikrinti, kad pesticidų rizikos vertinimas atspindėtų realų poveikį aplinkai ir sąlygas, atsižvelgiant į visus galimus padarinius sveikatai ir aplinkai; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rekomenduoja suteikti valstybėms narėms lankstumą taikyti integruotąją kenkėjų kontrolę kaip žalinimo priemonių dalį pagal BŽŪP; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palankiai vertina, kad neseniai Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas (PAFF komitetas) patvirtino suderintus rizikos rodiklius ir ragina valstybes nares pasistūmėti į priekį patvirtinant ir plėtojant suderintus rizikos rodiklius, kuriuos neseniai pasiūlė Komisija, kad būtų galima tinkamai stebėti pesticidų poveikio mažinimą; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Komisiją sukurti visiškai veikiančią ir skaidrę operacinę sistemą, kuria būtų galima reguliariai rinkti statistinius duomenis apie pesticidų naudojimą, pesticidų poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai darbe ir ne darbo aplinkoje ir pesticidų liekanų buvimą aplinkoje, ypač dirvožemyje ir vandenyje; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti mokslinių tyrimų programas, kuriomis siekiama nustatyti pesticidų naudojimo poveikį žmonių sveikatai, atsižvelgiant į visų rūšių toksikologinį ir ilgalaikį poveikį, įskaitant imunotoksiškumą, endokrininę sistemą ardančias savybes ir neurodegeneracinį toksiškumą, ir sutelkti dėmesį į prenatalinį pesticidų poveikį vaikų sveikatai; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primygtinai ragina Komisiją administruojant įprastus augalų apsaugos produktus ir jų naudojimą vadovautis rizika grindžiamu požiūriu, kuris būtų pagrįstas nepriklausomais recenzuotais moksliniais duomenimis; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją iki dabartinių jos įgaliojimų pabaigos pateikti konkretų pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 dalinio pakeitimo, be bendros peržiūros, susijusios su REFIT iniciatyva, siekiant įtraukti atskirą „natūraliai susidarančių medžiagų“ ir „natūralioms tapačių medžiagų“ kategoriją ir pateikti jų apibrėžtį, kaip kriterijų taikant natūralų medžiagos buvimą ir susidarymą gamtoje, taip pat įdiegti griežtą biologinių mažos rizikos pesticidų įvertinimo, leidimų suteikimo ir registravimo procesą, kaip nustatyta 2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl mažos rizikos biologinės kilmės pesticidų ir 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliucijoje dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinami Sąjungos įsipareigojimai pagal 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos protokolą ir 2004 m. Stokholmo konvenciją dėl patvariųjų organinių teršalų (POT), t. y. labiau stengtis panaikinti POT pesticidų gamybą, pateikimą rinkai ir naudojimą, kartu nustatant nuostatas dėl atliekų, kurių sudėtyje yra šių medžiagų arba kurios yra užterštos bet kuriomis iš šių medžiagų, šalinimo; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad galutiniams naudotojams būtų teikiamos profesionalios, kvalifikuotos ir nepriklausomos konsultacinės, pateikiant galutiniams vartotojams patarimus ir mokymą apie tvarų pesticidų naudojimą, ypač apie integruotąją kenkėjų kontrolę; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Komisiją ir valstybes nares daugiau dėmesio skirti papildomoms investicijoms ir moksliniams tyrimams, kuriais būtų siekiama kurti ir diegti tiksliojo ir skaitmeninio ūkininkavimo technologijas, kad būtų padidintas augalų apsaugos produktų veiksmingumas ir taip gerokai sumažinta priklausomybė nuo pesticidų, atsižvelgiant į direktyvos tikslus, taip sumažinant pesticidų poveikį tiek profesionaliems naudotojams, tiek plačiajai visuomenei; mano, kad skaitmeninimo arba tiksliojo ūkininkavimo taikymas neturėtų lemti ūkininkų priklausomybės nuo sąnaudų ar finansinio įsiskolinimo; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina Komisiją ir valstybes nares nebeleisti naudoti augalų apsaugos produktų teritorijose, kuriose lankosi plačioji visuomenė ar pažeidžiamoms grupėms priklausantys asmenys, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 3 straipsnio 14 pastraipoje; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina Komisiją ir valstybes nares ypač didelį dėmesį skirti pažeidžiamų grupių apsaugai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 3 straipsnio 14 punkte, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad ES kaimo gyventojai, kurie gyvena netoli pasėlių, nėra apsaugoti; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares nedelsiant uždrausti naudoti pesticidus pakankamai dideliu atstumu nuo gyventojų namų, mokyklų, žaidimų aikštelių, vaikų darželių ir kitų viešųjų erdvių; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina Komisiją ir valstybes nares investuoti į tolesnius mokslinius tyrimus dėl pesticidų poveikio netikslinėms rūšims ir imtis skubių veiksmų, kuriais siekiama jį sumažinti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti žemės ūkio modelį, grindžiamą prevencinėmis ir netiesioginės augalų apsaugos strategijomis, kuriomis siekiama mažinti išorės medžiagų naudojimą, taip pat daugiafunkcėmis natūraliai susidarančiomis medžiagomis; pripažįsta, kad būtina atlikti daugiau mokslinių tyrimų ir kurti prevencines ir netiesiogines agroekologines augalų sveikatos priežiūros strategijas; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina valstybes nares daugiau investuoti į prisitaikymo prie klimato kaitos praktiką, kuria agrocheminėms medžiagoms užkertamas kelias pasiekti paviršių ir giliuosius vandenis, taip pat investuoti į priemones, kuriomis siekiama apriboti galimą šių medžiagų išplovimą į vandentakius, upes ir jūras; rekomenduoja, kad būtų uždrausta jas naudoti dirvožemyje, kuriame jos galėtų nutekėti į gruntinius vandenis; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pabrėžia, kad labai svarbu reguliariai vertinti, ar parduodamas pesticidų kiekis yra proporcingas atsižvelgiant į jų naudojimo žemės ūkio paskirties plotus, remiantis naudotojų duomenų bazėmis ir pardavimo duomenimis; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti visapusišką ir vienodą pavojingumu pagrįstą atmetimo kriterijų taikymą veikliosioms medžiagoms, kurios yra mutageninės, kancerogeninės ar toksiškos reprodukcijai, ar kurios turi endokrininę sistemą ardančių savybių; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ragina valstybes nares griežtai laikytis draudimo importuoti uždraustus pesticidus iš trečiųjų šalių į ES ir taikyti didesnę kontrolę importuojamam maistui; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina Komisiją atidžiai apsvarstyti visas prieinamas priemones, kuriomis užtikrinama atitiktis, įskaitant pažeidimo nagrinėjimo procedūros inicijavimą, taikomą valstybėms narėms, jei jos nesilaiko įsipareigojimo visiškai įgyvendinti direktyvą; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina Komisiją imtis ryžtingų veiksmų prieš valstybes nares, kurios sistemingai piktnaudžiauja nukrypti leidžiančiomis nuostatomis dėl draudžiamų pesticidų, kurių sudėtyje yra neonikotinoidų; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad principas „teršėjas moka“ būtų visiškai įgyvendintas ir užtikrintas veiksmingas jo vykdymas vandens išteklių apsaugos srityje; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ragina programoje „Europos horizontas“ numatyti pakankamą finansavimą siekiant skatinti augalų sveikatos priežiūros strategijų kūrimą, grindžiamą sisteminiu požiūriu, derinant naujoviškus agroekologinius metodus ir prevencines priemones, kad būtų kuo labiau sumažintas išorės medžiagų naudojimas; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina Komisiją įsteigti visoje Europoje veikiančią tausiojo pesticidų naudojimo platformą, kurioje būtų suburti sektorių suinteresuotieji subjektai ir atstovai vietos ir regionų lygmeniu, kad būtų lengviau dalytis informacija ir keistis geriausia patirtimi mažinant pesticidų naudojimą; |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  OL L 309, 2009 11 24, p. 71.

(2)  OL L 158, 2004 4 30, p. 7.

(3)  OL L 70, 2005 3 16, p. 1.

(4)  OL L 136, 2007 5 29, p. 3.

(5)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

(6)  OL L 347, 2013 12 20, p. 608.

(7)  OL L 131, 1998 5 5, p. 11.

(8)  OL L 229, 2004 6 29, p. 23.

(9)  OL L 206, 1992 7 22, p. 7.

(10)  OL L 20, 2010 1 26, p. 7.

(11)  OL L 330, 1998 12 5, p. 32.

(12)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

(13)  OL L 201, 2009 8 1, p. 36.

(14)  OL L 310, 2009 11 25, p. 29.

(15)  OL L 226, 2013 8 24, p. 1.

(16)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=celex:52006DC0372

(17)  OL C 86, 2018 3 6, p. 62.

(18)  OL C 86, 2018 3 6, p. 51.

(19)  OL C 252, 2018 7 18, p. 184.

(20)  OL C 346, 2018 9 27, p. 117.

(21)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0057.

(22)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0356.

(23)  OL L 324, 2009 12 10, p. 1.

(24)  http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/overview_reports/details.cfm?rep_id=114

(25)  OL L 354, 2013 12 28, p. 171.

(26)  http://www.pan-uk.org/site/wp-content/uploads/United-Nations-Report-of-the-Special-Rapporteur-on-the-right-to-food.pdf

(27)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10041-2016-ADD-1/en/pdf

(28)  http://www.senat.fr/leg/ppr16-477.html

(29)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0023.

(30)  Hallmann et al., „Visos sparnuotųjų vabzdžių biomasės sumažėjimas daugiau kaip 75 procentais saugomose teritorijose per 27 metus“, PLOS, 2017 m. spalio 18 d. – https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0185809

(31)  OL L 270, 2003 10 21, p. 1.

(32)  2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (OL L 167, 2012 6 27, p. 1).

(33)  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002 nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

(34)  https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0185809

(35)  https://esdac.jrc.ec.europa.eu/public_path/shared_folder/doc_pub/EUR27607.pdf

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/71

---

P8_TA(2019)0083

Tarpvalstybinių sveikatos priežiūros paslaugų direktyvos įgyvendinimas

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarpvalstybinės sveikatos priežiūros paslaugų direktyvos įgyvendinimo (2018/2108(INI))

(2020/C 449/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 114 ir 168 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 114 ir 168 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 6 d. Tarybos išvadas dėl modernių, atvirų ir tvarių sveikatos sistemų (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 6 d. Tarybos išvadas dėl modernių, atvirų ir tvarių sveikatos sistemų (4),

| — | atsižvelgdamas atitinkamai į 2003–2008 m. (5), 2008–2013 m. (6) ir 2014–2020 m. (7) daugiametes sveikatos programas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas atitinkamai į 2003–2008 m. (5), 2008–2013 m. (6) ir 2014–2020 m. (7) daugiametes sveikatos programas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 4 d. ir 2018 m. rugsėjo 21 d. Komisijos ataskaitas dėl Tarpvalstybinės sveikatos priežiūros paslaugų direktyvos įgyvendinimo (COM(2015)0421, COM(2018)0651), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 4 d. ir 2018 m. rugsėjo 21 d. Komisijos ataskaitas dėl Tarpvalstybinės sveikatos priežiūros paslaugų direktyvos įgyvendinimo (COM(2015)0421, COM(2018)0651),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 25 d.„Komisijos komunikatą dėl sąlygų skaitmeninei sveikatos priežiūros ir slaugos transformacijai bendrojoje skaitmeninėje rinkoje sudarymo, suteikti galių piliečiams, kurti sveikesnę visuomenę“, COM(2018)0233, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 25 d.„Komisijos komunikatą dėl sąlygų skaitmeninei sveikatos priežiūros ir slaugos transformacijai bendrojoje skaitmeninėje rinkoje sudarymo, suteikti galių piliečiams, kurti sveikesnę visuomenę“, COM(2018)0233,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Komisijos ataskaitą dėl 2016 m. valstybių narių duomenų tarpvalstybinės pacientų sveikatos priežiūros srityje (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Komisijos ataskaitą dėl 2016 m. valstybių narių duomenų tarpvalstybinės pacientų sveikatos priežiūros srityje (8),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 22 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimą 2011/890/ES, kuriuo nustatomos e. sveikatos srities nacionalinių atsakingų institucijų tinklo įkūrimo, valdymo ir veikimo taisyklės (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 22 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimą 2011/890/ES, kuriuo nustatomos e. sveikatos srities nacionalinių atsakingų institucijų tinklo įkūrimo, valdymo ir veikimo taisyklės (9),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192),

| — | atsižvelgdamas į 2012–2020 m. e. sveikatos veiksmų planą, ypač akivaizdų tarpvalstybinį aspektą (COM(2012)0736), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012–2020 m. e. sveikatos veiksmų planą, ypač akivaizdų tarpvalstybinį aspektą (COM(2012)0736),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos atliktą 2012–2020 m. e. sveikatos veiksmų plano tarpinį vertinimą (COM(2017)0586), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos atliktą 2012–2020 m. e. sveikatos veiksmų plano tarpinį vertinimą (COM(2017)0586),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 11 d. Komisijos komunikatą dėl retųjų ligų (COM(2008)0679) ir 2009 m. birželio 8 d. Tarybos rekomendaciją dėl retųjų ligų srities veiksmų (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 11 d. Komisijos komunikatą dėl retųjų ligų (COM(2008)0679) ir 2009 m. birželio 8 d. Tarybos rekomendaciją dėl retųjų ligų srities veiksmų (10),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 5 d. Komisijos įgyvendinimo ataskaitą dėl jos komunikato dėl retųjų ligų (COM(2014)0548), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 5 d. Komisijos įgyvendinimo ataskaitą dėl jos komunikato dėl retųjų ligų (COM(2014)0548),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 31 d. ES retųjų ligų ekspertų komiteto (EUCERD) rekomendacijas dėl Europos retųjų ligų referencijos centrų tinklo ir į 2015 m. birželio 10 d. šių rekomendacijų papildymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 31 d. ES retųjų ligų ekspertų komiteto (EUCERD) rekomendacijas dėl Europos retųjų ligų referencijos centrų tinklo ir į 2015 m. birželio 10 d. šių rekomendacijų papildymą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės mėn. Audito Rūmų informacinio dokumento dėl tarpvalstybinės sveikatos priežiūros ES (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės mėn. Audito Rūmų informacinio dokumento dėl tarpvalstybinės sveikatos priežiūros ES (11),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Ekonomikos augimo ir sanglaudos skatinimas ES pasienio regionuose“ (COM(2017)0534), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Ekonomikos augimo ir sanglaudos skatinimas ES pasienio regionuose“ (COM(2017)0534),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl tarpinstitucinės deklaracijos dėl Europos socialinių teisių ramsčio (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl tarpinstitucinės deklaracijos dėl Europos socialinių teisių ramsčio (12),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A8-0046/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A8-0046/2019),

| A. | kadangi visiems prieinamos ES sveikatos priežiūros sistemos yra itin svarbios užtikrinant aukšto lygio socialinę apsaugą, socialinę sanglaudą ir socialinį teisingumą, išsaugant ir užtikrinant visuotines galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, ir kadangi pripažįstama, kad pacientų gyvenimo kokybė yra svarbus sveikatos priežiūros išlaidų veiksmingumo vertinimo aspektas; |
| --- | --- |

A.

kadangi visiems prieinamos ES sveikatos priežiūros sistemos yra itin svarbios užtikrinant aukšto lygio socialinę apsaugą, socialinę sanglaudą ir socialinį teisingumą, išsaugant ir užtikrinant visuotines galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, ir kadangi pripažįstama, kad pacientų gyvenimo kokybė yra svarbus sveikatos priežiūros išlaidų veiksmingumo vertinimo aspektas;

| B. | kadangi Direktyva 2011/24/ES (toliau – direktyva) pagal SESV 168 straipsnio 7 dalį paisoma kiekvienos valstybės narės teisės priimti tinkamus sveikatos priežiūros srities sprendimus ir nesikišama į atitinkamų valstybių narių institucijų svarbiausius etinius sprendimus arba jiems nekenkiama; kadangi valstybėse narėse skiriasi ne tik teikiamų paslaugų krepšelis, bet ir šių paslaugų finansavimas; kadangi direktyva Europos piliečiams be jų šalyje teikiamų paslaugų numatytos kitos galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

B.

kadangi Direktyva 2011/24/ES (toliau – direktyva) pagal SESV 168 straipsnio 7 dalį paisoma kiekvienos valstybės narės teisės priimti tinkamus sveikatos priežiūros srities sprendimus ir nesikišama į atitinkamų valstybių narių institucijų svarbiausius etinius sprendimus arba jiems nekenkiama; kadangi valstybėse narėse skiriasi ne tik teikiamų paslaugų krepšelis, bet ir šių paslaugų finansavimas; kadangi direktyva Europos piliečiams be jų šalyje teikiamų paslaugų numatytos kitos galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis;

| C. | kadangi sveikata gali būti laikoma pagrindine teise pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 2 straipsnį (teisė į gyvybę) ir 35 straipsnį (sveikatos apsauga); |
| --- | --- |

C.

kadangi sveikata gali būti laikoma pagrindine teise pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 2 straipsnį (teisė į gyvybę) ir 35 straipsnį (sveikatos apsauga);

| D. | kadangi ES sveikatos priežiūros sistemos šiuo metu susiduria su problemomis dėl senstančios visuomenės, biudžeto apribojimų, sergamumo lėtinėmis ir retomis ligomis rodiklių didėjimo, sunkumų teikiant pagrindines sveikatos priežiūros paslaugas kaimo vietovėse ir brangiai kainuojančių vaistų; kadangi valstybės narės privalo sudaryti, saugoti ir tarpvalstybiniu lygmeniu keistis informacija apie atnaujintą trūkstamų vaistų katalogą, kad būtų užtikrinta galimybė gauti būtiniausių vaistų; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES sveikatos priežiūros sistemos šiuo metu susiduria su problemomis dėl senstančios visuomenės, biudžeto apribojimų, sergamumo lėtinėmis ir retomis ligomis rodiklių didėjimo, sunkumų teikiant pagrindines sveikatos priežiūros paslaugas kaimo vietovėse ir brangiai kainuojančių vaistų; kadangi valstybės narės privalo sudaryti, saugoti ir tarpvalstybiniu lygmeniu keistis informacija apie atnaujintą trūkstamų vaistų katalogą, kad būtų užtikrinta galimybė gauti būtiniausių vaistų;

| E. | kadangi sveikatos priežiūros paslaugas, kurių reikia piliečiams, kartais geriausia teikti kitoje valstybėje narėje dėl artumo, lengvos prieigos, specializuoto priežiūros pobūdžio arba dėl nepakankamų pajėgumų, pvz., būtiniausių vaistų trūkumo, savo valstybėje narėje; |
| --- | --- |

E.

kadangi sveikatos priežiūros paslaugas, kurių reikia piliečiams, kartais geriausia teikti kitoje valstybėje narėje dėl artumo, lengvos prieigos, specializuoto priežiūros pobūdžio arba dėl nepakankamų pajėgumų, pvz., būtiniausių vaistų trūkumo, savo valstybėje narėje;

| F. | kadangi iš direktyvos įgyvendinimo ataskaitos rezultatų matyti, kad 2015 m. direktyvą visapusiškai ar tinkamai įgyvendino ne visos valstybės narės; |
| --- | --- |

F.

kadangi iš direktyvos įgyvendinimo ataskaitos rezultatų matyti, kad 2015 m. direktyvą visapusiškai ar tinkamai įgyvendino ne visos valstybės narės;

| G. | kadangi sveikatos priežiūros sektorius yra itin svarbi ES ekonomikos dalis, sudaranti 10 proc. jos BVP, o dėl socialinių ir ekonominių veiksnių iki 2060 m. tas skaičius galėtų padidėti iki 12,6 proc.; |
| --- | --- |

G.

kadangi sveikatos priežiūros sektorius yra itin svarbi ES ekonomikos dalis, sudaranti 10 proc. jos BVP, o dėl socialinių ir ekonominių veiksnių iki 2060 m. tas skaičius galėtų padidėti iki 12,6 proc.;

| H. | kadangi pagal direktyvos 20 straipsnį Komisija privalo kas trejus metus teikti įgyvendinimo ataskaitą dėl šios direktyvos taikymo; kadangi Komisija turėtų nuolat vertinti ir reguliariai pateikti informaciją apie pacientų srautus, administracinius, socialinius ir finansinius pacientų judumo aspektus ir Europos referencijos centrų tinklų (ERCT) bei nacionalinių informacijos centrų veikimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi pagal direktyvos 20 straipsnį Komisija privalo kas trejus metus teikti įgyvendinimo ataskaitą dėl šios direktyvos taikymo; kadangi Komisija turėtų nuolat vertinti ir reguliariai pateikti informaciją apie pacientų srautus, administracinius, socialinius ir finansinius pacientų judumo aspektus ir Europos referencijos centrų tinklų (ERCT) bei nacionalinių informacijos centrų veikimą;

| I. | kadangi, kaip teigiama 2018 m. rugsėjo 21 d. Komisijos ataskaitoje dėl direktyvos taikymo, piliečiams vis dar sunku sužinoti, kaip galima naudotis savo teisėmis, susijusiomis su tarpvalstybinėmis sveikatos priežiūros paslaugomis; kadangi, siekiant užtikrinti saugų pacientų judumą, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų veikimo sąlygos turi būti aiškesnės ir skaidresnės; |
| --- | --- |

I.

kadangi, kaip teigiama 2018 m. rugsėjo 21 d. Komisijos ataskaitoje dėl direktyvos taikymo, piliečiams vis dar sunku sužinoti, kaip galima naudotis savo teisėmis, susijusiomis su tarpvalstybinėmis sveikatos priežiūros paslaugomis; kadangi, siekiant užtikrinti saugų pacientų judumą, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų veikimo sąlygos turi būti aiškesnės ir skaidresnės;

| J. | kadangi 2018 m. balandžio 25 d. Komisijos komunikate dėl e. sveikatos atkreiptas dėmesys į tai, jog tam, kad sveikatos priežiūros ir slaugos sistemos taptų atsparesnės, prieinamesnės ir veiksmingesnės, reikia reformų ir novatoriškų sprendimų; kadangi dėl to reikėtų daugiau naudotis naujomis technologijomis ir skaitmeninėmis priemonėmis siekiant pagerinti sveikatos priežiūros paslaugų kokybę ir tvarumą; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2018 m. balandžio 25 d. Komisijos komunikate dėl e. sveikatos atkreiptas dėmesys į tai, jog tam, kad sveikatos priežiūros ir slaugos sistemos taptų atsparesnės, prieinamesnės ir veiksmingesnės, reikia reformų ir novatoriškų sprendimų; kadangi dėl to reikėtų daugiau naudotis naujomis technologijomis ir skaitmeninėmis priemonėmis siekiant pagerinti sveikatos priežiūros paslaugų kokybę ir tvarumą;

| K. | kadangi direktyvoje nustatytas aiškus teisinis pagrindas dėl Europos lygmens bendradarbiavimo sveikatos technologijų vertinimo (HTA), e. sveikatos, retųjų ligų ir sveikatos priežiūros paslaugų ir produktų saugos ir kokybės standartų srityse; |
| --- | --- |

K.

kadangi direktyvoje nustatytas aiškus teisinis pagrindas dėl Europos lygmens bendradarbiavimo sveikatos technologijų vertinimo (HTA), e. sveikatos, retųjų ligų ir sveikatos priežiūros paslaugų ir produktų saugos ir kokybės standartų srityse;

| L. | kadangi ES piliečiai turi teisę gauti specializuotą priežiūrą savo valstybėje narėje; kadangi pacientų, pasinaudojančių savo teise į direktyvoje numatytą tarpvalstybinę sveikatos priežiūrą, įskaitant prevencinius sveikatos tyrimus, tomografinius tyrimus ir sveikatos patikras, skaičius didėja labai lėtai; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES piliečiai turi teisę gauti specializuotą priežiūrą savo valstybėje narėje; kadangi pacientų, pasinaudojančių savo teise į direktyvoje numatytą tarpvalstybinę sveikatos priežiūrą, įskaitant prevencinius sveikatos tyrimus, tomografinius tyrimus ir sveikatos patikras, skaičius didėja labai lėtai;

| M. | kadangi skiepijimo programos nepatenka į šios direktyvos taikymo sritį, nors skiepijimas yra viena iš veiksmingiausių ES politikos sričių, ir atsižvelgiant į tai, kad tam tikrose valstybėse narėse žmonės patiria sunkumų norėdami pasiskiepyti; |
| --- | --- |

M.

kadangi skiepijimo programos nepatenka į šios direktyvos taikymo sritį, nors skiepijimas yra viena iš veiksmingiausių ES politikos sričių, ir atsižvelgiant į tai, kad tam tikrose valstybėse narėse žmonės patiria sunkumų norėdami pasiskiepyti;

| N. | kadangi ne visos valstybės narės sugebėjo pateikti duomenis arba informaciją apie į kitas šalis vykstančius pacientus ir kadangi valstybėse narėse duomenų rinkimą ne visada galima palyginti; |
| --- | --- |

N.

kadangi ne visos valstybės narės sugebėjo pateikti duomenis arba informaciją apie į kitas šalis vykstančius pacientus ir kadangi valstybėse narėse duomenų rinkimą ne visada galima palyginti;

| O. | kadangi 83 proc. žmonių, apklaustų per pastarąsias Komisijos konsultacijas, pritarė tam, kad medicininiai duomenys būtų atskleidžiami mokslinių tyrimų vykdymo ir pacientų sveikatos sąlygų gerinimo tikslais (13); kadangi ateityje atliekant sveikatos priežiūros sistemų integravimą skaitmeniniu požiūriu turi būti užtikrinta, kad šią informaciją galiausiai saugotų ir valdytų sveikatos priežiūros sistemos ir pacientai, siekiant užtikrinti teisingumą, tvarumą ir saugą pacientų atžvilgiu; |
| --- | --- |

O.

kadangi 83 proc. žmonių, apklaustų per pastarąsias Komisijos konsultacijas, pritarė tam, kad medicininiai duomenys būtų atskleidžiami mokslinių tyrimų vykdymo ir pacientų sveikatos sąlygų gerinimo tikslais (13); kadangi ateityje atliekant sveikatos priežiūros sistemų integravimą skaitmeniniu požiūriu turi būti užtikrinta, kad šią informaciją galiausiai saugotų ir valdytų sveikatos priežiūros sistemos ir pacientai, siekiant užtikrinti teisingumą, tvarumą ir saugą pacientų atžvilgiu;

| P. | kadangi pacientų judumas ES, kuris patenka į šios direktyvos taikymo sritį, vis dar palyginti nedidelis ir iki šiol nedarė reikšmingo poveikio biudžetui nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų tvarumo požiūriu; |
| --- | --- |

P.

kadangi pacientų judumas ES, kuris patenka į šios direktyvos taikymo sritį, vis dar palyginti nedidelis ir iki šiol nedarė reikšmingo poveikio biudžetui nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų tvarumo požiūriu;

| Q. | kadangi valstybės narės privalo sudaryti galimybę žmonėms gauti sveikatos priežiūros paslaugas, kurių jiems reikia, ir užtikrinti, kad būtų atlyginamos visos atitinkamos išlaidos; kadangi valstybių narių nacionalinės sveikatos priežiūros tarnybos turi nustatyti kriterijus, pagal kuriuos piliečiams leidžiama naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis kitoje valstybėje narėje; kadangi vis dar esama nemažai valstybių narių, kuriose taikant sveikatos priežiūros sistemas pacientai susiduria su didelėmis kliūtimis; kadangi dėl administracinės naštos gali būti vėluojama kompensuoti išlaidas; kadangi dėl to tik didėja su galimybe naudotis paslaugomis susijęs susiskaidymas, taigi šią padėtį reikėtų gerinti derinant valstybių veiksmus; |
| --- | --- |

Q.

kadangi valstybės narės privalo sudaryti galimybę žmonėms gauti sveikatos priežiūros paslaugas, kurių jiems reikia, ir užtikrinti, kad būtų atlyginamos visos atitinkamos išlaidos; kadangi valstybių narių nacionalinės sveikatos priežiūros tarnybos turi nustatyti kriterijus, pagal kuriuos piliečiams leidžiama naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis kitoje valstybėje narėje; kadangi vis dar esama nemažai valstybių narių, kuriose taikant sveikatos priežiūros sistemas pacientai susiduria su didelėmis kliūtimis; kadangi dėl administracinės naštos gali būti vėluojama kompensuoti išlaidas; kadangi dėl to tik didėja su galimybe naudotis paslaugomis susijęs susiskaidymas, taigi šią padėtį reikėtų gerinti derinant valstybių veiksmus;

| R. | kadangi Europos sveikatos draudimo kortelė (ESDK) reglamentuojama pagal Socialinės apsaugos sistemų koordinavimo reglamentą, kuris valstybėse narėse įgyvendinamas labai nevienodai; kadangi vienodas ESDK įgyvendinimas ir geresnis valstybių narių veiksmų koordinavimas yra labai svarbūs siekiant sumažinti esamą administracinę naštą ir užtikrinti greitą išlaidų kompensavimą be diskriminacijos pacientams, kartu užtikrinant ES piliečių judėjimo laisvę; |
| --- | --- |

R.

kadangi Europos sveikatos draudimo kortelė (ESDK) reglamentuojama pagal Socialinės apsaugos sistemų koordinavimo reglamentą, kuris valstybėse narėse įgyvendinamas labai nevienodai; kadangi vienodas ESDK įgyvendinimas ir geresnis valstybių narių veiksmų koordinavimas yra labai svarbūs siekiant sumažinti esamą administracinę naštą ir užtikrinti greitą išlaidų kompensavimą be diskriminacijos pacientams, kartu užtikrinant ES piliečių judėjimo laisvę;

| S. | kadangi pacientai, naudodamiesi gydytojų receptais įvairiose valstybėse narėse, vis dar susiduria su praktiniais ir teisiniais sunkumais; |
| --- | --- |

S.

kadangi pacientai, naudodamiesi gydytojų receptais įvairiose valstybėse narėse, vis dar susiduria su praktiniais ir teisiniais sunkumais;

| T. | kadangi nacionaliniai kontaktiniai centrai (NKC) turi užtikrinti, kad pacientai gautų teisingą informaciją ir galėtų priimti pagrįstą sprendimą; |
| --- | --- |

T.

kadangi nacionaliniai kontaktiniai centrai (NKC) turi užtikrinti, kad pacientai gautų teisingą informaciją ir galėtų priimti pagrįstą sprendimą;

| U. | kadangi piliečiai dar nepakankamai žino apie NKC, o tai turi įtakos šių centrų veiksmingumui; kadangi NKC veiksmingumas ir informavimo veiklos aprėptis priklauso nuo paramos, kurią jie gauna ir iš ES, ir iš valstybių narių, ir nuo komunikacijos kanalų, keitimosi gerąja patirtimi ir informacija, įskaitant kontaktinę informaciją, bei gairių dėl pacientų siuntimų; |
| --- | --- |

U.

kadangi piliečiai dar nepakankamai žino apie NKC, o tai turi įtakos šių centrų veiksmingumui; kadangi NKC veiksmingumas ir informavimo veiklos aprėptis priklauso nuo paramos, kurią jie gauna ir iš ES, ir iš valstybių narių, ir nuo komunikacijos kanalų, keitimosi gerąja patirtimi ir informacija, įskaitant kontaktinę informaciją, bei gairių dėl pacientų siuntimų;

| V. | kadangi įvairių NKC veikimas, prieinamumas, matomumas ir išteklių paskirstymas pagal kokybę ir kiekį labai skiriasi; |
| --- | --- |

V.

kadangi įvairių NKC veikimas, prieinamumas, matomumas ir išteklių paskirstymas pagal kokybę ir kiekį labai skiriasi;

| W. | kadangi, kaip nurodyta 2015 m. gegužės mėn. atliktame Eurobarometro tyrime (14), pacientai nepakankamai informuojami apie jų teises, susijusias su tarpvalstybinėmis sveikatos priežiūros paslaugomis, o mažiau nei 20 proc. piliečių mano, kad jie gerai informuoti; |
| --- | --- |

W.

kadangi, kaip nurodyta 2015 m. gegužės mėn. atliktame Eurobarometro tyrime (14), pacientai nepakankamai informuojami apie jų teises, susijusias su tarpvalstybinėmis sveikatos priežiūros paslaugomis, o mažiau nei 20 proc. piliečių mano, kad jie gerai informuoti;

| X. | kadangi direktyva bus veiksminga tik jeigu apie ją bus gerai informuoti pacientai, slaugytojai, sveikatos priežiūros specialistai ir kiti suinteresuotieji subjektai, o ją reglamentuojančios taisyklės bus lengvai prieinamos taikant visuotinę prieigą; |
| --- | --- |

X.

kadangi direktyva bus veiksminga tik jeigu apie ją bus gerai informuoti pacientai, slaugytojai, sveikatos priežiūros specialistai ir kiti suinteresuotieji subjektai, o ją reglamentuojančios taisyklės bus lengvai prieinamos taikant visuotinę prieigą;

| Y. | kadangi pacientai, slaugytojai ir sveikatos priežiūros specialistai vis dar susiduria su didele informacijos apie pacientų teises apskritai ir ypač informacijos apie jų teises pagal direktyvą stoka; |
| --- | --- |

Y.

kadangi pacientai, slaugytojai ir sveikatos priežiūros specialistai vis dar susiduria su didele informacijos apie pacientų teises apskritai ir ypač informacijos apie jų teises pagal direktyvą stoka;

| Z. | kadangi sveikatos priežiūros specialistai sprendžia kai kuriuos itin opius pacientų klausimus, jiems būtina bendrauti aiškiai ir lengvai suprantamai; kadangi kalbos barjerai gali trukdyti sveikatos priežiūros specialistams ir jų pacientams perduoti informaciją; |
| --- | --- |

Z.

kadangi sveikatos priežiūros specialistai sprendžia kai kuriuos itin opius pacientų klausimus, jiems būtina bendrauti aiškiai ir lengvai suprantamai; kadangi kalbos barjerai gali trukdyti sveikatos priežiūros specialistams ir jų pacientams perduoti informaciją;

| AA. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse dar galima gerokai patobulinti ir supaprastinti išlaidų kompensavimo tvarką, visų pirma kalbant apie retuosius vaistus, vaistus, kurie yra pagaminti kaip kartiniai vaistai, ir tolesnę terapiją bei procedūras; |
| --- | --- |

AA.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse dar galima gerokai patobulinti ir supaprastinti išlaidų kompensavimo tvarką, visų pirma kalbant apie retuosius vaistus, vaistus, kurie yra pagaminti kaip kartiniai vaistai, ir tolesnę terapiją bei procedūras;

| AB. | kadangi šiuo metu šešiose valstybėse narėse ir Norvegijoje apskritai nėra išankstinių leidimų sistemos, tad pacientai gali laisvai rinktis ir susidaro mažesnė administracinė našta; |
| --- | --- |

AB.

kadangi šiuo metu šešiose valstybėse narėse ir Norvegijoje apskritai nėra išankstinių leidimų sistemos, tad pacientai gali laisvai rinktis ir susidaro mažesnė administracinė našta;

| AC. | kadangi kaimyninės valstybės narės ir regionai yra sudarę kelis dvišalius susitarimus, kurie galėtų būti pagrindas keistis puikiais geriausios patirties pavyzdžiais siekiant toliau plėtoti tarpvalstybinę sveikatos priežiūrą visoje ES, |
| --- | --- |

AC.

kadangi kaimyninės valstybės narės ir regionai yra sudarę kelis dvišalius susitarimus, kurie galėtų būti pagrindas keistis puikiais geriausios patirties pavyzdžiais siekiant toliau plėtoti tarpvalstybinę sveikatos priežiūrą visoje ES,

Įgyvendinimas

| 1. | palankiai vertina Komisijos vykdomus veiksmus siekiant įvertinti, ar valstybės narės teisingai perkėlė direktyvą į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į direktyvos naudą patikslinant tarpvalstybinių sveikatos priežiūros paslaugų taisykles ir užtikrinant saugių ir kokybiškų tarpvalstybinių sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumą Sąjungoje, taip pat siekiant pacientų judumo, laikantis Teisingumo Teismo praktikos; reiškia nepasitenkinimą dėl to, kad daug valstybių narių veiksmingai neįgyvendino reikalavimų užtikrinti pacientų teises; todėl primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti tinkamą direktyvos įgyvendinimą užtikrinant aukšto lygio visuomenės sveikatos apsaugą, kuri padėtų gerinti piliečių sveikatą, kartu paisant laisvo asmenų judėjimo vidaus rinkoje principo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją parengti kas trejus metus atliekamo vertinimo ataskaitas dėl direktyvos veikimo ir pateikti jas atitinkamai Parlamentui ir Tarybai; pabrėžia, kad statistiniais tikslais svarbu rinkti informaciją apie pacientus, kurie važiuoja į užsienį gydytis, ir analizuoti priežastis, dėl kurių pacientai juda tarp šalių; taip pat ragina Komisiją, kur tai įmanoma, kasmet skelbti suvestinę informaciją apie suteiktas paslaugas ir kiekvienos valstybės narės sumokėtas bendras sumas už tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją į direktyvos įgyvendinimo išlaidų veiksmingumo vertinimą įtraukti pacientų gyvenimo kokybės ir pacientų priežiūros rezultatų aspektus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena valstybėms narėms apie jų įsipareigojimą teikti Komisijai pagalbą ir visą reikiamą jų turimą informaciją, kad Komisija ją įvertintų ir parengtų pirmiau nurodytas ataskaitas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją nustatyti įgyvendinimo gaires, visų pirma tose srityse, kuriose kartu taikomi direktyva ir reglamentas dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo, ir užtikrinti geresnį visų susijusių suinteresuotųjų subjektų koordinavimą institucijose; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad valstybės narės turėtų teisingai perkelti direktyvą į nacionalinę teisę siekdamos pacientams užtikrinti kokybiškas ir prieinamas tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas, griežtai laikantis teisės akte nustatyto įgyvendinimo terminų; pripažįsta, kad galima atlikti konkrečius patobulinimus kalbant apie galimybes gauti paskirtų vaistų ir gydymo tęstinumą; ragina Komisiją ištirti galimybę į šios direktyvos taikymo sritį įtraukti skiepijimo programas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | su pasitenkinimu atkreipia dėmesį į teigiamą poveikį iniciatyvų, tokių kaip Europos sveikatos draudimo kortelė, kuri išduodama nemokamai ir pagal kurią visi asmenys, kurie yra apdrausti pagal teisės aktais nustatytą socialinės apsaugos sistemą arba kuriems ji taikoma, gali gauti medicininį gydymą kitoje valstybėje nemokamai arba už nedidelę kainą; pabrėžia sėkmingo institucijų bendradarbiavimo svarbą siekiant neleisti piktnaudžiauti Europos sveikatos draudimo kortele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti aiškumą ir skaidrumą dėl sąlygų, kuriomis dirba sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai; pabrėžia, jog, siekiant pagerinti sveikatos priežiūros paslaugų kokybę ir padidinti pacientų apsaugą, svarbu, kad sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai ir specialistai turėtų profesinės civilinės atsakomybės draudimą, kaip numatyta šioje direktyvoje ir Direktyvoje 2005/36/EB; |
| --- | --- |

9.

Finansavimas

| 10. | primena, kad finansuoti tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas turi valstybės narės, kurios kompensuoja išlaidas pagal nustatytą reglamentavimą; taip pat primena, kad Komisija pagal sveikatos priežiūros programas remia direktyvos IV skyriuje įtvirtintą bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | taigi išreiškia didelį susirūpinimą dėl siūlomo sveikatos programos finansavimo mažinimo; pakartoja savo raginimą, kad sveikatos programa būtų atkurta kaip patikima atskira programa su didesniu finansavimu pagal kitą 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą (DFP), siekiant įgyvendinti JT darnaus vystymosi tikslus (DVT) visuomenės sveikatos, sveikatos apsaugos sistemų ir su aplinka susijusių problemų srityse, taip pat užtikrinti plataus užmojo sveikatos politiką, didžiausią dėmesį skiriant tarpvalstybiniams uždaviniams, įskaitant visų pirma reikšmingą bendrų ES pastangų kovojant su vėžiu stiprinimą, lėtinių ir retųjų ligų, įskaitant genetinės kilmės ligas, pandemines ligas ir retąsias vėžio formas, prevenciją, ankstyvąjį nustatymą ir valdymą, kovą su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms, ir užtikrinti lengvesnę prieigą prie sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kokie svarbūs yra Europos socialinis fondas, Europos struktūriniai ir investicijų fondai sveikatai ir Europos regioninės plėtros fondas, įskaitant INTERREG programą, gerinant sveikatos priežiūros paslaugas ir mažinant sveikatos priežiūros skirtumus tarp regionų ir socialinių grupių įvairiose valstybėse narėse; prašo, kad pagal kitą DFP struktūrinius ir sanglaudos fondus taip pat būtų naudojami siekiant gerinti tarpvalstybinę sveikatos priežiūrą ir sudaryti jai geresnes sąlygas; |
| --- | --- |

12.

Pacientų judumas

| 13. | pažymi, kad nedidelio pacientų judumo priežastys yra keturios: i) kai kurios valstybės narės gana vėlai įgyvendino direktyvą; ii) piliečiai itin mažai žino apie savo bendras teises gauti išlaidų kompensaciją; iii) tam tikrose valstybėse narėse sukurtos kliūtys tarpvalstybinei sveikatos priežiūrai, pvz., tenkanti didelė administracinė našta, ir iv) trūksta informacijos apie pacientus, norinčius gauti sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje remiantis šia direktyva, arba ji neišsami; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad tam tikros išankstinių leidimų sistemos veikiausiai yra nepagrįstai sudėtingos ir (arba) jas taikant yra pernelyg daug apribojimų, atsižvelgiant į kiekvienais metais pateikiamų prašymų skaičių; prašo Komisijos tęsti struktūrinį dialogą su valstybėmis narėmis siekiant išsiaiškinti išankstinio leidimo reikalavimus ir susijusias išlaidų kompensavimo sąlygas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prašo Komisijos parengti gaires valstybėms narėms, kad žmonės galėtų palyginti, jei įdiegta išankstinio leidimo sistema, gydymą užsienyje ir gydymą savo valstybėje narėje, kaip pagrindiniu principu remiantis pacientų išlaidų veiksmingumu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena valstybėms narėms, kad bet koks direktyvos taikymo apribojimas, pvz., išankstinio leidimo reikalavimas arba tarpvalstybinės sveikatos priežiūros išlaidų kompensavimo apribojimai, turėtų būti būtinas ir proporcingas ir dėl jo neturėtų kilti savavališkos arba socialinės diskriminacijos arba nepagrįstų kliūčių laisvam pacientų ir paslaugų judėjimui, nei nustatoma pernelyg didelė našta nacionalinėms sveikatos priežiūros sistemoms; ragina valstybes nares atsižvelgti į mažas pajamas gaunančių pacientų, turinčių atlikti išankstinį mokėjimą teikiant tarpvalstybines gydymo paslaugas, sunkumus; pažymi, kad išankstinių leidimų sistemos numatytos tam, kad valstybės narės galėtų planuoti ir apsaugoti pacientus nuo gydymo, keliančio rimtų ir konkrečių abejonių dėl priežiūros kokybės ar saugumo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | susirūpinęs pažymi, kad tam tikrose valstybėse narėse draudimo bendrovės taiko savavališką diskriminaciją arba sukuria nepagrįstas kliūtis laisvam pacientų ir paslaugų judėjimui, dėl kurių pacientai patiria neigiamas finansines pasekmes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina valstybes nares pranešti Komisijai apie visus sprendimus nustatyti apribojimus, susijusius su išlaidų kompensavimu pagal direktyvos 7 straipsnio 9 dalį, įskaitant priežastis, dėl kurių jie buvo priimti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apgailestauja dėl to, kad kai kurios valstybės narės tam tikrais atvejais kompensuoja mažesnę tarpvalstybinės sveikatos priežiūros paslaugų, kurias jų teritorijoje teikia privatūs sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai arba tokių paslaugų teikėjai, su kuriais nesudaryta sutartis, išlaidų dalį, palyginti su paslaugomis, kurias teikia vieši sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai arba teikėjai, su kuriais sudaryta sutartis; mano, kad privačios sveikatos priežiūros išlaidų kompensavimas turėtų būti užtikrintas tuo pačiu lygiu kaip ir valstybinės sveikatos priežiūros atveju, su sąlyga, kad gali būti užtikrinama priežiūros kokybė ir saugumas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prašo Komisijos ir valstybių narių dirbti kartu vertinant, derinant ir supaprastinant išlaidų kompensavimo tvarką, taikomą tarpvalstybinės sveikatos priežiūros paslaugomis besinaudojantiems pacientams, įskaitant paaiškinimą, kaip kompensuojama tolesnė priežiūra ir procedūros, o atitinkamiems sveikatos draudėjams rekomenduoja įsteigti vieno langelio principu veikiantį priimamojo skyrių; |
| --- | --- |

20.

| 21. | apgailestauja, kad direktyvą taikant telemedicinos srityje – nuotolinėms sveikatos priežiūros paslaugoms – iš dalies trūksta aiškumo dėl kompensavimo sistemų, nes kai kuriose valstybėse narėse kompensuojamos išlaidos arba nuotoliniu būdu teikiamos bendrosios praktikos gydytojų konsultacijos, o kitose to nedaroma; ragina Komisiją pritarti tam, kad išlaidų kompensavimo taisyklės pagal 7 straipsnio 1 dalį ir 4 straipsnio 1 dalį atitinkamais atvejais taip pat būtų taikomos nuotolinėms sveikatos priežiūros (telemedicinos) paslaugoms; ragina valstybes nares laikytis suderinto požiūrio į išlaidų kompensavimo telemedicinos srityje tvarką; |
| --- | --- |

21.

Pasienio regionai

| 22. | ragina valstybes nares ir pasienio regionus veiksmingai ir finansiniu požiūriu tvariai stiprinti bendradarbiavimą tarpvalstybinės sveikatos priežiūros srityje, taip pat teikiant visuomenei prieinamą, pakankamą ir suprantamą informaciją, siekiant užtikrinti pacientams kuo geresnę sveikatos priežiūrą; prašo Komisijos remti ir skatinti pasienio regionų keitimąsi geriausios patirties pavyzdžiais; ragina valstybes nares taikyti šią geriausią patirtį, siekiant gerinti sveikatos priežiūrą ir kituose regionuose; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą didinti pasienio regionų sanglaudą pašalinant kai kurias jiems kilusias teisines ir administracines kliūtis sukuriant ES tarpvalstybinį mechanizmą; |
| --- | --- |

23.

Pacientų informavimas

| 24. | primena, kad nacionaliniai kontaktiniai centrai (NKC) atlieka itin svarbų vaidmenį teikiant informaciją pacientams ir jiems padedant priimti informacija pagrįstą sprendimą dėl sveikatos priežiūros kitose ES valstybėse narėse; ragina Komisiją ir valstybes nares toliau investuoti į lengvai prieinamų ir gerai žinomų NKC ir pacientams skirtų e. sveikatos platformų, kurie turėtų be kliūčių teikti pacientams ir sveikatos priežiūros specialistams suprantamą informaciją, prieinamą skaitmeniniu būdu ir įvairiomis kalbomis, vystymą ir skatinimą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rekomenduoja Komisijai kartu su pacientų organizacijomis parengti gaires dėl NKC veikimo, siekiant toliau skatinti ir ženkliai gerinti jų sistemingo keitimosi informacija ir patirtimi būdus, siekiant parengti suderintas, supaprastintas ir pacientams suprantamas procedūras, formas ar vadovus, taip pat užmegzti ryšius tarp NKC ir informacijos bei ekspertizės žinių teikiančių šaltinių, esančių valstybėse narėse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina valstybes nares skirti NKC pakankamą finansavimą, kad jie galėtų rengti išsamią informaciją, ir prašo Komisijos stiprinti NKC tarpusavio bendradarbiavimą visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad e. sveikatos sistema gali padėti pacientams gauti informacijos apie tarpvalstybinės sveikatos priežiūros galimybes ir apie jų teises, numatytas direktyvoje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina valstybes nares reikalauti, kad sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai ir ligoninės pacientams iš anksto pateiktų tikslius ir atnaujintus duomenis apie numatomas gydymo užsienyje išlaidas, įskaitant vaistus, honorarus, nakvynę ligoninėje ir papildomus mokesčius; |
| --- | --- |

28.

| 29. | prašo Komisijos vykdant informacines kampanijas paaiškinti nacionaliniams ekspertams dabartinės teisinės padėties sudėtingumą, susijusį su direktyvos ir reglamento dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo tarpusavio sąveika; |
| --- | --- |

29.

| 30. | prašo Komisijos kartu su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, NKC, ERCT, pacientų organizacijomis ir sveikatos priežiūros specialistų tinklais organizuoti visa apimančias viešas informacines kampanijas, taip pat naudojantis naujomis skaitmeninėmis galimybėmis, kurių tikslas turėtų būti struktūruotai didinti pacientų informuotumą apie jų teises ir pareigas pagal direktyvą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją raginti valstybes nares padaryti lengvai prieinamą informaciją apie mechanizmą, kurį taikant pacientai galėtų pateikti skundus tais atvejais, kai jų teisių nepaisoma arba kai jos net pažeidžiamos; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rekomenduoja Komisijai parengti gaires apie tai, kokios rūšies informaciją turėtų teikti NKC, visų pirma dėl gydymo, kuriam reikia ir kuriam nereikia išankstinio leidimo, taikomų kriterijų ir galiojančių procedūrų sąrašą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti, ar reikia nustatyti priežastis, dėl kurių turi būti suteikiama galimybė naudotis tarpvalstybinėmis sveikatos priežiūros paslaugomis taip, kad būtų užtikrintas laisvas judėjimas, tačiau sveikatos priežiūros paslaugos pačios savaime nebūtų tikslas, kol sveikatos priežiūros sistemų organizavimas priklausytų šalių kompetencijai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Komisiją skatinti tvirtesnį valstybių narių institucijų bendradarbiavimą apskritai, ne tik per nacionalinius informacijos centrus, ir išsamiau įvertinti esamų bendradarbiavimo iniciatyvų naudą, ypač pasienio regionuose, siekiant užtikrinti galimybę piliečiams gauti saugias, kokybiškas ir veiksmingas sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

34.

Retosios ligos, retosios vėžio formos ir Europos referencijos centrų tinklai (ERCT)

| 35. | pabrėžia ES lygmens bendradarbiavimo svarbą užtikrinant veiksmingą žinių, informacijos ir išteklių kaupimą, kad visoje ES būtų veiksmingai kovojama su retosiomis ir lėtinėmis ligomis, įskaitant retąsias vėžio formas; šiuo atžvilgiu ragina Komisiją remti specializuotų retųjų ligų centrų, kurie turėtų būti visapusiškai integruoti į ERCT, steigimą ES; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rekomenduoja remtis jau įgyvendinamais veiksmais, kuriais siekiama didinti visuomenės informuotumą ir išmanymą apie retąsias ligas bei retąsias vėžio formas ir didinti MTTP finansavimą; ragina Komisiją užtikrinti galimybę retosiomis ligomis sergantiems pacientams ir toliau gauti informaciją, vaistų ir gydymą visoje ES ir stengtis sudaryti daugiau galimybių gauti ankstyvą ir tikslią diagnozę; ragina Komisiją spręsti žemo retųjų lygų registravimo rodiklio klausimą ir toliau plėtoti bendrą standartą dėl dalijimosi ir keitimosi duomenimis retųjų ligų registruose; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad būtinai reikia gerinti medikų nurodymų laikymosi modelius, šie modeliai turėtų būti pagrįsti patikimiausiomis metaanalizių ir didelio masto empirinių tyrimų išvadomis, atsižvelgiant į medicinos praktikos realijas ir pateikiant rekomendacijas dėl medikų nurodymų laikymosi stiprinimo, visų pirma lėtinių ligų kontrolės atvejais – tai pagrindinis rodiklis vertinant sveikatos priežiūros sistemų veiksmingumą ir efektyvumą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia sveikatos priežiūros specialistų judumo ES, tiek mokantis, tiek vykdant profesinę veiklą, svarbą ir pridėtinę vertę, ir jų ypatingą vaidmenį gilinant su retosiomis ligomis susijusias žinias ir praktinę patirtį; |
| --- | --- |

38.

| 39. | siūlo Komisijai paskelbti naują kvietimą steigti naujus ERCT ir toliau remti ERCT modelio plėtojimą ir didinimą, kad būtų panaikinti geografiniai skirtumai ir užpildytos ekspertizės žinių spragos; tačiau pabrėžia, kad dėl ERCT plėtros neturi kilti grėsmės esamų ERCT veikimui pradiniu jų veiklos etapu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | apgailestauja dėl neapibrėžtumo, susijusio su ERCT veikimo principais ir jų sąveika su nacionalinėmis sveikatos priežiūros sistemomis ir kitomis ES programomis; todėl prašo Komisijos padėti valstybėms narėms ir ERCT nustatyti aiškias ir skaidrias pacientų siuntimų taisykles ir susitarti dėl valstybių narių paramos ERCT pavidalo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją siekiant tolesnio ERCT ir juos remiančių pacientų tinklų kūrimo ir finansavimo įgyvendinti veiksmų planą įgyvendinant bendrą Europos retųjų ligų tyrimo programą; ragina valstybes nares remti sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus Europos referencijos centrų tinkluose ir integruoti Europos referencijos centrų tinklus į savo sveikatos priežiūros sistemas, pritaikant jų teisines ir reguliavimo sistemas ir pateikiant nuorodas į Europos referencijos centrų tinklus savo nacionaliniuose retųjų ligų ir kovos su vėžiu planuose; |
| --- | --- |

41.

E. 
  receptų tarpusavio pripažinimas

| 42. | apgailestauja dėl sunkumų, su kuriais susiduria pacientai, visų pirma pasienio zonose, siekdami gauti vaistų ir kompensaciją už juos kitose valstybėse narėse dėl jų prieinamumo ir taisyklių skirtumų visoje ES; ragina valstybes nares ir jų atitinkamas sveikatos priežiūros institucijas spręsti teisines ir praktines problemas, kurios neleidžia, kad gydytojų receptai būtų tarpusavyje pripažįstami visoje ES, ir primygtinai ragina Komisiją šiuo atžvilgiu imtis paramos veiksmų; |
| --- | --- |

42.

| 43. | apgailestauja dėl sunkumų, su kuriais susiduria pacientai siekdami gauti vaistus ir kompensaciją už juos kitose valstybėse narėse dėl jų prieinamumo ir taisyklių skirtumų visoje ES; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prašo Komisijos parengti veiksmų planą, kuriuo būtų sistemingai mažinamos per aukštos vaistų kainos ir dideli vaistų kainų skirtumai įvairiose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją imtis iniciatyvos, siekiant užtikrinti, kad ERCT veikloje dalyvaujančių ekspertų centrų išrašytus receptus priimtų kompensuoti visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palankiai vertina Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) paramą siekiant sėkmingai įgyvendinti šiuo metu vykdomus bandomuosius projektus e. receptų ir pacientų duomenų santraukų mainų srityje ir kad iki 2020 m. šiuo pavyzdžiu galėtų sekti kitos valstybės narės; primygtinai ragina tęsti šią paramą pagal kitą daugiametę finansinę programą; |
| --- | --- |

46.

E. 
  sveikata

| 47. | pripažįsta, kad e. sveikata, leidžianti sumažinti tam tikras išlaidas, gali padėti užtikrinti, kad sveikatos priežiūros sistemos būtų tvarios, ir gali būti svarbi dabartinių sveikatos priežiūros problemų ES sprendimo dalis; pabrėžia, kad e. sveikatos sistemos sąveikumui turėtų būti teikiama pirmenybė siekiant patobulinti visuotinius medicinos dokumentų įrašus ir užtikrinti priežiūros tęstinumą, kartu užtikrinant pacientų privatumą; mano, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas tam, kad visiems pacientams, taip pat ir pagyvenusiems žmonėms ir neįgaliesiems, būtų suteikta galimybė lengvai naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis; atsižvelgdamas į tai, siūlo, kad valstybės narės imtųsi veiksmų siekdamos investuoti į piliečių skaitmeninį raštingumą ir plėtoti naujus sprendimus, skirtus senėjančiai visuomenei, ir tuo pačiu metu naudoti visas jų turimas priemones, kad būtų užkirstas kelias atskirčiai dėl skaitmeninimo; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palankiai vertina ES lygmens e. sveikatos skaitmeninių paslaugų infrastruktūros (eHDSI) sukūrimą; taip bus skatinamas tarpvalstybinis keitimasis sveikatos duomenimis, ypač e. receptais ir pacientų duomenų santraukomis; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kviečia valstybes nares imtis skubių veiksmų siekiant susieti jų sveikatos priežiūros sistemas su eHDSI per specialų e. sveikatos NKC, laikantis jų pačių atliktų rizikos vertinimų, ir prašo Komisijos remti tą procesą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Komisiją pirmenybę teikti skaitmeninės sveikatos priežiūros poreikiams valstybėse narėse; palankiai vertina Komisijos paramą tam, kad ilgalaikiais finansiniais ištekliais būtų užtikrinamos tvirtos nacionalinės skaitmeninės sveikatos strategijos ir sukurta tinkama bendrų veiksmų Europos lygmeniu sistema, kad būtų išvengta pastangų dubliavimosi ir būtų užtikrintas keitimasis gerąja patirtimi, kad valstybėse narėse būtų plačiau naudojamos skaitmeninės technologijos; |
| --- | --- |

50.

| 51. | prašo valstybių narių toliau stiprinti jų sveikatos priežiūros institucijų tarpusavio bendradarbiavimą visoje Europoje, siekiant sujungti e. sveikatos duomenis ir asmeninius įrašus su e. receptų priemonėmis, kad sveikatos priežiūros specialistams būtų sudarytos sąlygos teikti savo pacientams individualizuotą ir informacija pagrįstą priežiūrą, ir skatinti gydytojų tarpusavio bendradarbiavimą, šiuo atžvilgiu visapusiškai laikantis ES duomenų apsaugos teisės aktų; ragina Komisiją imtis veiksmų siekiant remti tokias iniciatyvas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina valstybes nares skubiai įgyvendinti Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą siekiant apsaugoti pacientų duomenis, naudojamus e. sveikatos taikomosiose programose, ir pabrėžia, kad svarbu stebėti, kaip visų pirma sveikatos atžvilgiu įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje (15); pabrėžia, kad reikia sudaryti sąlygas piliečiams gauti savo sveikatos duomenis ir jais naudotis, laikantis Bendrajame duomenų apsaugos reglamente nustatytų principų; |
| --- | --- |

52.

„Brexit’as“

| 53. | prašo Komisijos susiderėti dėl tvirto susitarimo su Jungtine Karalyste, kuri bus išstojusi iš ES, sveikatos srityje skiriant ypatingą dėmesį tarpvalstybinėms pacientų teisėms ir ERCT veikimui; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palankiai vertina Europos Audito Rūmų ketinimą atlikti direktyvos įgyvendinimo veiksmingumo auditą ir visų pirma išnagrinėti Komisijos vykdomą šio įgyvendinimo stebėseną ir priežiūrą, iki šiol užtikrinant tarpvalstybinės sveikatos priežiūros prieinamumą pasiektus rezultatus ir ES finansavimo sistemos veiksmingumą vykdant finansuojamus veiksmus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina valstybes nares tinkamai ir visapusiškai bendradarbiaujant su Komisija įgyvendinti visas direktyvos nuostatas; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  OL L 88, 2011 4 4, p. 45.

(2)  OL L 166, 2004 4 30, p. 1.

(3)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(4)  OL C 202, 2011 7 8, p. 10.

(5)  2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1786/2002/EB, patvirtinantis Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programą (2003–2008 m.) (OL L 271, 2002 10 9, p. 1).

(6)  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1350/2007/EB dėl antrosios Bendrijos veiksmų programos sveikatos srityje (2008–2013 m.) OL L 301, 2007 11 20, p. 3.

(7)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 282/2014, kuriuo nustatoma trečioji daugiametė Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1350/2007/EB OL L 86, 2014 3 21, p. 1.

(8)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/cross_border_care/docs/2016_ msdata_en.pdf

(9)  OL L 344, 2011 12 28, p. 48.

(10)  OL C 151, 2009 7 3, p. 7.

(11)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/BP_CBH/BP_Cross-border_healthcare_EN.pdf

(12)  OL C 428, 2017 12 13, p. 10.

(13)  2018 m. Komisijos apibendrinamoji ataskaita dėl konsultacijų „Transformation Health and Care in the Digital Single Market“ https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/2018_consultation_dsm_en.pdf.

(14)  Specialus Eurobarometro tyrimas Nr. 425: „Pacientų teisės į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas Europos Sąjungoje“ (2015 m.).

(15)  OL L 257, 2014 8 28, p. 73.

---

2019 m. vasario 13 d., trečiadienis

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/80 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/80

---

P8_TA(2019)0095

2018 m. ataskaita dėl Bosnijos ir Hercegovinos

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Komisijos ataskaitos dėl Bosnijos ir Hercegovinos (2018/2148(INI))

(2020/C 449/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS),

| — | atsižvelgdamas į protokolą dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos SAS pritaikymo, siekiant atsižvelgti į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, kuris buvo parafuotas 2016 m. liepos 18 d. ir įsigaliojo 2017 m. vasario 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į protokolą dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos SAS pritaikymo, siekiant atsižvelgti į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, kuris buvo parafuotas 2016 m. liepos 18 d. ir įsigaliojo 2017 m. vasario 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 15 d. Bosnijos ir Hercegovinos paraišką dėl narystės Europos Sąjungoje ir į 2018 m. vasario 28 d. šalies pateiktus atsakymus į Komisijos klausimyną, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 15 d. Bosnijos ir Hercegovinos paraišką dėl narystės Europos Sąjungoje ir į 2018 m. vasario 28 d. šalies pateiktus atsakymus į Komisijos klausimyną,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl Vakarų Balkanų ir išvadų priedą „Salonikų darbotvarkė Vakarų Balkanų valstybėms: Europos integracijos link“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl Vakarų Balkanų ir išvadų priedą „Salonikų darbotvarkė Vakarų Balkanų valstybėms: Europos integracijos link“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 16 d. Tarybos išvadas dėl Bosnijos ir Hercegovinos ir į 2018 m. birželio 26 d. išvadas dėl plėtros bei stabilizacijos ir asociacijos proceso ir į 2018 m. spalio 15 d. išvadas dėl Bosnijos ir Hercegovinos / operacijos EUFOR ALTHEA, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 16 d. Tarybos išvadas dėl Bosnijos ir Hercegovinos ir į 2018 m. birželio 26 d. išvadas dėl plėtros bei stabilizacijos ir asociacijos proceso ir į 2018 m. spalio 15 d. išvadas dėl Bosnijos ir Hercegovinos / operacijos EUFOR ALTHEA,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 5–6 d. vykusį pirmąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdį, 2017 m. liepos 10 d. vykusį antrąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdį, 2018 m. kovo 27 d. vykusį trečiąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos komiteto posėdį ir į 2018 m. liepos 13 d. vykusį trečiąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 5–6 d. vykusį pirmąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdį, 2017 m. liepos 10 d. vykusį antrąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdį, 2018 m. kovo 27 d. vykusį trečiąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos komiteto posėdį ir į 2018 m. liepos 13 d. vykusį trečiąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdį,

| — | atsižvelgdamas į Berlyno procesą, o ypač – į 2018 m. liepos 10 d. Londone vykusio Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio vadovų susitikimo pirmininko išvadas, tą pačią dieną pasirašytas tris bendras deklaracijas dėl regioninio bendradarbiavimo ir gerų kaimyninių santykių, dingusių asmenų ir karo nusikaltimų, taip pat per tą patį susitikimą Bosnijos ir Hercegovinos parengtą pareiškimą dėl kovos su korupcija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Berlyno procesą, o ypač – į 2018 m. liepos 10 d. Londone vykusio Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio vadovų susitikimo pirmininko išvadas, tą pačią dieną pasirašytas tris bendras deklaracijas dėl regioninio bendradarbiavimo ir gerų kaimyninių santykių, dingusių asmenų ir karo nusikaltimų, taip pat per tą patį susitikimą Bosnijos ir Hercegovinos parengtą pareiškimą dėl kovos su korupcija,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. vykusiame ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikime priimtą Sofijos deklaraciją ir prie jos pridėtą Sofijos prioritetų darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. vykusiame ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikime priimtą Sofijos deklaraciją ir prie jos pridėtą Sofijos prioritetų darbotvarkę,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. Komisijos komunikatą „Įtikinama plėtros perspektyva ir didesnis ES įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalims“ (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. Komisijos komunikatą „Įtikinama plėtros perspektyva ir didesnis ES įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalims“ (COM(2018)0065),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 17 d. Komisijos komunikatą „2018 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2018)0450) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą „2018 m. ataskaita dėl Bosnijos ir Hercegovinos“ (SWD(2018)0155), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 17 d. Komisijos komunikatą „2018 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2018)0450) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą „2018 m. ataskaita dėl Bosnijos ir Hercegovinos“ (SWD(2018)0155),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė) Federicos Mogherini ir už Europos kaimynystės politiką ir plėtros derybas atsakingo Komisijos nario Johanneso Hahno 2018 m. gegužės 2 d. pareiškimą dėl rinkimų reformos Bosnijoje ir Hercegovinoje rengiantis rinkimams į Federacijos administracinį vienetą Tautos Rūmus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė) Federicos Mogherini ir už Europos kaimynystės politiką ir plėtros derybas atsakingo Komisijos nario Johanneso Hahno 2018 m. gegužės 2 d. pareiškimą dėl rinkimų reformos Bosnijoje ir Hercegovinoje rengiantis rinkimams į Federacijos administracinį vienetą Tautos Rūmus,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 7 d. įvykusių rinkimų rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 7 d. įvykusių rinkimų rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 8 d. ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro tarptautinės rinkimų stebėjimo misijos pranešimą apie preliminarius nustatytus faktus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 8 d. ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro tarptautinės rinkimų stebėjimo misijos pranešimą apie preliminarius nustatytus faktus,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 8 d. pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės F. Mogherini ir Komisijos nario J. Hahno bendrą pareiškimą dėl rinkimų Bosnijoje ir Hercegovinoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 8 d. pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės F. Mogherini ir Komisijos nario J. Hahno bendrą pareiškimą dėl rinkimų Bosnijoje ir Hercegovinoje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 25 d. ES ir Vakarų Balkanų bei Turkijos ekonominio ir finansinio dialogo bendras išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 25 d. ES ir Vakarų Balkanų bei Turkijos ekonominio ir finansinio dialogo bendras išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 1 d. ES vietos pranešimą dėl Bosnijos ir Hercegovinos baudžiamojo proceso kodekso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 1 d. ES vietos pranešimą dėl Bosnijos ir Hercegovinos baudžiamojo proceso kodekso,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 3 d. ir 2018 m. spalio 31 d. vyriausiojo įgaliotinio taikos susitarimui Bosnijoje ir Hercegovinoje įgyvendinti atitinkamai 53-iąją (1) ir 54-ąją (2) ataskaitas JT Saugumo Tarybai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 3 d. ir 2018 m. spalio 31 d. vyriausiojo įgaliotinio taikos susitarimui Bosnijoje ir Hercegovinoje įgyvendinti atitinkamai 53-iąją (1) ir 54-ąją (2) ataskaitas JT Saugumo Tarybai,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos mėn. patvirtintą 2015–2018 m. Bosnijos ir Hercegovinos reformų darbotvarkę, taip pat į 2016 m. rugpjūčio 23 d. Bosnijos ir Hercegovinos ministrų tarybos bei Bosnijos ir Hercegovinos Federacijos ir Serbų Respublikos vyriausybių priimtą koordinavimo mechanizmą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos mėn. patvirtintą 2015–2018 m. Bosnijos ir Hercegovinos reformų darbotvarkę, taip pat į 2016 m. rugpjūčio 23 d. Bosnijos ir Hercegovinos ministrų tarybos bei Bosnijos ir Hercegovinos Federacijos ir Serbų Respublikos vyriausybių priimtą koordinavimo mechanizmą,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes EP rezoliucijas dėl šios šalies, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes EP rezoliucijas dėl šios šalies,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0467/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0467/2018),

| A. | kadangi ES ir toliau yra įsipareigojusi remti Bosnijos ir Hercegovinos europinę perspektyvą bei jos teritorinį vientisumą, suverenumą ir vienybę; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir toliau yra įsipareigojusi remti Bosnijos ir Hercegovinos europinę perspektyvą bei jos teritorinį vientisumą, suverenumą ir vienybę;

| B. | kadangi šalies paraiška dėl narystės ES yra strateginis sprendimas ir įsipareigojimas eiti integracijos į ES keliu; |
| --- | --- |

B.

kadangi šalies paraiška dėl narystės ES yra strateginis sprendimas ir įsipareigojimas eiti integracijos į ES keliu;

| C. | kadangi Komisija rengia savo nuomonę dėl Bosnijos ir Hercegovinos paraiškos dėl narystės ES; kadangi Bosnija ir Hercegovina, pasinaudodama koordinavimo ES klausimais mechanizmu, parengė ir 2018 m. vasario 28 d. pateikė savo atsakymus į Komisijos klausimyną; kadangi Bosnija ir Hercegovina 2018 m. birželio 20 d. gavo daugiau nei 600 tolesnių klausimų ir dar neatsiuntė atsakymų į šiuos papildomus klausimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisija rengia savo nuomonę dėl Bosnijos ir Hercegovinos paraiškos dėl narystės ES; kadangi Bosnija ir Hercegovina, pasinaudodama koordinavimo ES klausimais mechanizmu, parengė ir 2018 m. vasario 28 d. pateikė savo atsakymus į Komisijos klausimyną; kadangi Bosnija ir Hercegovina 2018 m. birželio 20 d. gavo daugiau nei 600 tolesnių klausimų ir dar neatsiuntė atsakymų į šiuos papildomus klausimus;

| D. | kadangi nuo 2017 m. vidurio pastebimas lėtesnis su ES susijusių reformų įgyvendinimas, nepaisant Bosnijos ir Hercegovinos įsipareigojimo laikytis reformų darbotvarkės; kadangi stojimas į ES yra išsamus procesas, kuriam reikia politinės valios, bendrų visų suinteresuotųjų subjektų pastangų ir sutarimo dėl reformų darbotvarkės; kadangi pagrindinis institucinių, ekonominių ir socialinių reformų dėmesys turi būti skiriamas Bosnijos ir Hercegovinos piliečiams; |
| --- | --- |

D.

kadangi nuo 2017 m. vidurio pastebimas lėtesnis su ES susijusių reformų įgyvendinimas, nepaisant Bosnijos ir Hercegovinos įsipareigojimo laikytis reformų darbotvarkės; kadangi stojimas į ES yra išsamus procesas, kuriam reikia politinės valios, bendrų visų suinteresuotųjų subjektų pastangų ir sutarimo dėl reformų darbotvarkės; kadangi pagrindinis institucinių, ekonominių ir socialinių reformų dėmesys turi būti skiriamas Bosnijos ir Hercegovinos piliečiams;

| E. | kadangi 2018 m. spalio 7 d. Bosnijoje ir Hercegovinoje buvo surengti visuotiniai rinkimai; kadangi politinės partijos nesugebėjo susitarti dėl rinkimų įstatymo pakeitimų, kurie yra reikalingi norint panaikinti teisinę spragą, susijusią su Konstitucinio teismo sprendimais Ljubić byloje dėl Federacijos Tautos Rūmų narių rinkimų; kadangi pastangos palengvinti šio klausimo sprendimą, kurioms vadovavo ES ir JAV ambasadoriai Bosnijoje ir Hercegovinoje, dalyvaujant Venecijos komisijai, nebuvo vaisingos; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2018 m. spalio 7 d. Bosnijoje ir Hercegovinoje buvo surengti visuotiniai rinkimai; kadangi politinės partijos nesugebėjo susitarti dėl rinkimų įstatymo pakeitimų, kurie yra reikalingi norint panaikinti teisinę spragą, susijusią su Konstitucinio teismo sprendimais Ljubić byloje dėl Federacijos Tautos Rūmų narių rinkimų; kadangi pastangos palengvinti šio klausimo sprendimą, kurioms vadovavo ES ir JAV ambasadoriai Bosnijoje ir Hercegovinoje, dalyvaujant Venecijos komisijai, nebuvo vaisingos;

| F. | kadangi Bosnija ir Hercegovina toliau pažeidinėja Europos žmogaus teisių konvenciją Sejdić-Finci ir susijusiose bylose; kadangi Taryba pavedė Komisijai rengiant nuomonę dėl Bosnijos ir Hercegovinos paraiškos dėl narystės ES ypatingą dėmesį skirti šiam klausimui; kadangi todėl tikimasi, kad Komisijos nuomonėje bus analizuojami su funkcionalumu susiję klausimai ir peržiūrima, kaip teisinė sistema atitinka ES acquis, nustatomos konstitucinės ir kitos būtinos reformos; kadangi kuo labiau Bosnija ir Hercegovina priartės prie narystės ES, tuo didesnis bus spaudimas atlikti konstitucinę reformą, kuria būtų siekiama stiprinti funkcionalumą ir užtikrinti žmogaus teisių apsaugą; kadangi iki šiol šalies politiniai lyderiai negalėjo ištaisyti susijusių Bosnijos ir Hercegovinos konstitucijos trūkumų; |
| --- | --- |

F.

kadangi Bosnija ir Hercegovina toliau pažeidinėja Europos žmogaus teisių konvenciją Sejdić-Finci ir susijusiose bylose; kadangi Taryba pavedė Komisijai rengiant nuomonę dėl Bosnijos ir Hercegovinos paraiškos dėl narystės ES ypatingą dėmesį skirti šiam klausimui; kadangi todėl tikimasi, kad Komisijos nuomonėje bus analizuojami su funkcionalumu susiję klausimai ir peržiūrima, kaip teisinė sistema atitinka ES acquis, nustatomos konstitucinės ir kitos būtinos reformos; kadangi kuo labiau Bosnija ir Hercegovina priartės prie narystės ES, tuo didesnis bus spaudimas atlikti konstitucinę reformą, kuria būtų siekiama stiprinti funkcionalumą ir užtikrinti žmogaus teisių apsaugą; kadangi iki šiol šalies politiniai lyderiai negalėjo ištaisyti susijusių Bosnijos ir Hercegovinos konstitucijos trūkumų;

| G. | kadangi šiuo metu nėra įgyvendinami 13 Bosnijos ir Hercegovinos Konstitucinio Teismo sprendimų ir daugelis administracinių vienetų konstitucinių sprendimų (28 – Federacijoje ir 7 – Serbų Respublikoje); kadangi Konstitucinio Teismo sprendimų įgyvendinimas yra esminis elementas siekiant išsaugoti teisinę valstybę; |
| --- | --- |

G.

kadangi šiuo metu nėra įgyvendinami 13 Bosnijos ir Hercegovinos Konstitucinio Teismo sprendimų ir daugelis administracinių vienetų konstitucinių sprendimų (28 – Federacijoje ir 7 – Serbų Respublikoje); kadangi Konstitucinio Teismo sprendimų įgyvendinimas yra esminis elementas siekiant išsaugoti teisinę valstybę;

| H. | kadangi Bosnija ir Hercegovina taip pat yra pasirašiusi Konvenciją dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste (Espo, 1991 m.); |
| --- | --- |

H.

kadangi Bosnija ir Hercegovina taip pat yra pasirašiusi Konvenciją dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste (Espo, 1991 m.);

| I. | kadangi šiuolaikinėje Europoje už karo nusikaltimus ir nusikaltimus žmonijai nuteisti asmenys nėra šlovinami; |
| --- | --- |

I.

kadangi šiuolaikinėje Europoje už karo nusikaltimus ir nusikaltimus žmonijai nuteisti asmenys nėra šlovinami;

| J. | kadangi nuolatinės problemos, susijusios su susitaikymo procesu, turėtų būti sprendžiamos ryžtingiau; |
| --- | --- |

J.

kadangi nuolatinės problemos, susijusios su susitaikymo procesu, turėtų būti sprendžiamos ryžtingiau;

| K. | kadangi korupcija vis dar labai paplitusi, taip pat ir aukščiausiu lygmeniu; |
| --- | --- |

K.

kadangi korupcija vis dar labai paplitusi, taip pat ir aukščiausiu lygmeniu;

| 1. | palankiai vertina tai, kad Bosnija ir Hercegovina pateikė atsakymus į Komisijos klausimyną; primygtinai ragina Bosniją ir Hercegoviną laiku, skaidriai ir išsamiai atsakyti į papildomus klausimus, kurie yra labiau techninio pobūdžio, siekiant prisidėti prie Komisijos nuomonės dėl paraiškos dėl narystės ES; |
| --- | --- |

1.

| 2. | yra susirūpinęs dėl to, kad dėl partijų tarpusavio nesutarimų ir labai anksti prasidėjusios itin priešiškos priešrinkiminės kampanijos gerokai lėčiau vykdomos reformos; pabrėžia, kad Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijos paskelbtą įsipareigojimą siekti narystės Europos Sąjungoje būtinai turi vykdyti kartu nuosekliai įgyvendindamos reformų darbotvarkėje numatytas reformas ir šiuo įsipareigojimu būtina pasiekti konkrečių rezultatų, kurie būtų naudingi piliečiams, nepaisant jų etninės ar religinės priklausomybės; apgailestauja dėl to, kad, be visos šalies mastu priimtų strategijų aplinkos, kaimo plėtros ir energetikos srityse bei tam tikrų sudėtingų reformų priemonių, pvz., Akcizo įstatymo pakeitimų, kurie yra būtini norint užtikrinti Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) finansavimą, nepasiekta didelės pažangos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja dėl to, kad nesantaiką kurstanti etnonacionalistinė retorika vėl dominavo per rinkimų kampaniją ir ji toliau išlieka būdingu įvairių politinių veikėjų politinio diskurso požymiu; ragina visus politinius lyderius nedelsiant pradėti formuoti vyriausybes visais lygmenimis ir konstruktyviai kartu dirbti atsižvelgiant į savo šalies piliečių interesus; ragina tinkamai skleisti informaciją visuomenei apie ES integracijos procesą siekiant susitaikymo ir vystyti politinę kultūrą, kuri būtų grindžiama kompromisu ir tarpusavio supratimu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad šiam rinkimų ciklui vėl buvo būdinga etninė segmentacija, o rinkimų kampanija iš esmės buvo orientuota į nesantaiką kurstančius klausimus, susijusius su praeitimi, o ne į konkrečių sprendimo būdų pasiūlymus, kuriais būtų siekiama spręsti kasdienes piliečių problemas; smerkia nacionalistinę ir kurstytojišką priešrinkiminę retoriką, dėl kurios didėja atotrūkis tarp trijų šalį sudarančių tautų; pažymi, kad 2018 m. spalio 7 d. rinkimai, nepaisant kai kurių pažeidimų, buvo konkurencingi ir iš esmės tvarkingi ir kad Bosnijos ir Hercegovinos piliečiai ramiai ir tvarkingai pasinaudojo savo demokratine teise; dar kartą pabrėžia, kad visi įtariami su rinkimais susiję pažeidimai turėtų būti išnagrinėti ir kuo aiškiausiai pasmerkti, o dėl bet kokios neteisėtos veiklos turi būti traukiama baudžiamojon atsakomybėn; atkreipia dėmesį į nuolatinius demokratinių rinkimų proceso trūkumus ir tikisi, kad bus nedelsiant įgyvendintos ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijos; primena, kad dar turi būti įgyvendintas 2010 m. Konstitucinio Teismo sprendimas, susijęs su Mostaro piliečių demokratine teise balsuoti vietos rinkimuose; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja dėl to, kad prieš rinkimus nebuvo pasiektas joks kompromisas dėl rinkimų teisės aktų pakeitimų, kurių reikia norint pašalinti teisinę spragą pagal Konstitucinio Teismo sprendimus Ljubić byloje dėl Federacijos Tautos Rūmų narių rinkimų; atkreipia dėmesį į centrinės rinkimų komisijos 2018 m. gruodžio 18 d. priimtą sprendimą dėl vietų paskirstymo Federacijos Tautų Rūmuose ir ragina visus politinius veikėjus imtis sistemiškų veiksmų, kad būtų panaikintos likusios teisinės spragos Bosnijos ir Hercegovinos rinkimų teisės aktuose; primygtinai ragina visus politinius lyderius ir išrinktus parlamentų narius elgtis atsakingai siekiant išvengti pareiškimų, kuriais būtų ginčijama valstybės vienybė, ir atsisakyti savo nesantaiką kurstančių pažiūrų, kad būtų rasti visiems priimtini kompromisai ir sprendimai; įspėja dėl vėlavimų ir bandymų blokuoti institucijų formavimą po rinkimų, nes tai nepasitarnaus nei piliečių interesams, nei Europos integracijos tikslui; pabrėžia, kad rinkimų rengimas, rezultatų įgyvendinimas ir vyriausybės formavimas laikantis susijusių teisinių nuostatų yra esminis gerai veikiančios demokratijos bruožas, taip pat – reikalavimas, kuro privalo laikytis bet kuri narystės ES siekianti šalis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tvirtai pakartoja, kad, laikantis Bosnijos ir Hercegovinos Konstitucinio Teismo sprendimų, reikia greitai suformuoti Federacijos Tautos Rūmus, kaip priminta ir pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės F. Mogherini ir Komisijos nario J. Hahno bendrame pareiškime dėl rinkimų Bosnijoje ir Hercegovinoje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apgailestauja dėl to, kad demokratinio ir teisėto trijų šalį sudarančių tautų ir visų piliečių atstovavimo klausimas lieka neišspręstas; primygtinai ragina visas partijas laiku rasti kompromisą, nes šį klausimą naujieji teisės aktų leidėjai turėtų kuo greičiau išspręsti, įskaitant Europos Žmogaus Teisių Teismo Sejdić-Finci ir susijusiose bylose priimtų sprendimų įgyvendinimą; pakartoja, kad būtina tęsti konstitucines, politines ir rinkimines reformas, kurios padėtų Bosniją ir Hercegoviną pertvarkyti į labai efektyvią, įtraukią ir visiškai veikiančią valstybę, kuri būtų grindžiama teisės viršenybe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgailestauja dėl to, kad dėl bandymų į Stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto (SAPK) balsavimo taisykles įrašyti nuostatą dėl etninio blokavimo Bosnijos ir Hercegovinos delegatai dar nesugebėjo susitarti dėl SAPK darbo tvarkos taisyklių, todėl trejus metus nerengiami šio komiteto posėdžiai; apgailestauja dėl to, kad nebendradarbiaujama su Europos Parlamentu, primena, kad taip akivaizdžiai pažeidžiami SAS nustatyti įsipareigojimai, ir primygtinai ragina visus subjektus susitarti dėl SAPK darbo tvarkos taisyklių ir jas priimti, remiantis Europos Parlamento rekomendacijomis šiuo klausimu; pažymi, kad demokratinių institucijų, įskaitant parlamentą, veikimas yra būtina sąlyga siekiant pažangos integracijos į ES procese; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nerimauja dėl to, kad sistemingai nerengiami reglamentavimo poveikio vertinimai ir viešosios konsultacijos, dėl nepakankamos ir žemos kokybės stebėsenos ir ataskaitų teikimo ir dėl to, kad oficialiai nereikalaujama paskelbti pagrindinių vyriausybės planavimo dokumentų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina priimti tolesnes nediskriminacines ir lyčiai atžvalgias visos šalies strategijas tokiose srityse, kaip užimtumas ir viešųjų finansų valdymas, kurios sudarys sąlygas visoje šalyje nuosekliai įgyvendinti reformas ir pasinaudoti tolesniu PNPP finansavimu; su pasitenkinimu pažymi, kad priimtos susijusios visos šalies strategijos sudarė sąlygas pagal neseniai peržiūrėtą 2014–2020 m. orientacinį strateginį dokumentą skirti papildomą PNPP II finansavimą pagrindinėse srityse, pvz., žemės ūkio ir kaimo plėtros, aplinkos ir energetikos; pabrėžia, kad reikia užtikrinti geresnį pasirengimo narystei pagalbos įsisavinimą, visų pirma pagerinant paramos teikėjų koordinavimą ir administracinius gebėjimus; primygtinai ragina priimti nacionalinę šalies įstatymų suderinimo su ES acquis programą – tai yra SAS nustatytas teisinis reikalavimas ir nepakeičiama priemonė rengiantis narystei ES; |
| --- | --- |

10.

| 11. | iš naujo ragina visos šalies mastu priimti žmogaus teisių strategiją; pabrėžia, kad reikėtų kuo skubiau priimti Ombudsmeno įstatymo pakeitimus, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Paryžiaus principų; mano, kad būtina, jog Bosnija ir Hercegovina, atsižvelgdama į savo tarptautinius įsipareigojimus, sukurtų nacionalinį kankinimų ir netinkamo elgesio prevencijos mechanizmą ir priimtų valstybinį įstatymą dėl per karą kankintų civilių teisių; mano, kad Bosnija ir Hercegovina turėtų dėti daugiau pastangų, kad sąlygas kalėjimuose ir policijos sulaikymo įstaigose suderintų su tarptautiniais standartais; dar kartą primygtinai ragina Serbų Respublikos valdžios institucijas iš administracinio vieneto konstitucijos išbraukti nuostatą dėl mirties bausmės; primena, kad pasitelkiant suderintą ir tvarią nemokamos teisinės pagalbos sistemą reikia visoje šalyje užtikrinti galimybę be diskriminacinių kliūčių kreiptis į teismą; ragina valdžios institucijas aktyviai skatinti Europos vertybes ir toliau siekti europinės perspektyvos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas imtis konkrečių priemonių siekiant integruoti lyčių aspektą į visas politikos sritis, įskaitant reformų darbotvarkę, ir reiškia savo susirūpinimą dėl nepakankamo moterų atstovavimo su sprendimų priėmimu susijusiose pareigybėse, visų pirma vietos lygmeniu; primygtinai ragina Bosnijos ir Hercegovinos politines partijas dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad moterims politinėje sistemoje būtų atstovaujama visais lygmenimis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | apgailestauja dėl to, kad Bosnija ir Hercegovina toliau pažeidinėja Europos žmogaus teisių konvenciją neįgyvendindama Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) sprendimų Sejdić-Finci, Zornić, Pilav ir Šlaku bylose, taip sukurdama sąlygas vykdyti akivaizdžią Bosnijos ir Hercegovinos piliečių diskriminaciją šiurkščiai prieštaraujant ES vertybėms ir normoms; primena, kad Komisija, rengdama savo nuomonę, turėtų atkreipti dėmesį į šį klausimą; laikosi nuomonės, kad šių sprendimų įgyvendinimas padėtų sukurti funkcionuojančią demokratinę visuomenę; pabrėžia, kad, kaip ir kiekviena narystės ES siekianti šalis, Bosnija ir Hercegovina turėtų palaipsniui suderinti savo konstitucinę ir teisinę sistemą su ES acquis reikalavimais nediskriminacijos klausimais, ir tikisi, kad per tinkamą laiką bus padaryta pažanga šiais esminiais klausimais; primygtinai nurodo, kad įgyvendinant šiuos sprendimus neturėtų būti daromas poveikis tolesniam reformų darbotvarkės įgyvendinimui ir tai turi lemti bet kokių teisės būti kandidatu rinkimuose apribojimų, pagrįstų etnine kilme ir gyvenamąja vieta arba dėl piliečio pasirinkimo nesieti savęs su šalį sudarančiomis tautomis, panaikinimą; todėl mano, kad konstitucinė ir rinkimų reforma turėtų būti vykdoma vienu metu; ragina politinius lyderius vengti nacionalistinės retorikos, kuri skatina visuomenės susiskaldymą, ir tęsti politinį dialogą bei veiklą, kuri skatina trijų ir kitų tautų politinių atstovų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina nustatyti veiksmingesnes kovos su visų formų diskriminacija priemones, visų pirma visos šalies mastu priimti žmogaus teisių ir kovos su diskriminacija strategijas; ragina šias tris ir kitas tautas bendradarbiauti kultūros, religijos ir švietimo klausimais, nes tai padėtų mažinti etninę atskirtį; apgailestauja dėl to, kad nepadaryta jokios pažangos sprendžiant vadinamąją dviejų mokyklų po vienu stogu problemą; primygtinai ragina visais lygmenimis imtis ryžtingų veiksmų, siekiant priimti sisteminius sprendimus, kurie padėtų užtikrinti, kad visi vaikai nepatirdami diskriminacijos galėtų dalyvauti įtraukiame švietime; pažymi, kad programų ir mokymo programų priėmimas visoje Bosnijos ir Hercegovinos teritorijoje turėtų būti atliekamas gerbiant gyventojų kultūrinę ir kalbinę įvairovę tuo pačiu metu pabrėžiant tarpusavio supratimą ir susitaikymą; nerimauja, kad dėl išteklių ir koordinavimo trūkumo stringa 2015–2018 m. vaikams skirto veiksmų plano įgyvendinimas; teigiamai vertina Bosnijos ir Hercegovinos teisės aktus dėl globos šeimoje ir pabrėžia, kad reikia toliau remti vaiko globos institucijų panaikinimą visoje šalyje; ragina užtikrinti geresnes neįgalių vaikų galimybes gauti išsilavinimą ir pasinaudoti tinkamomis socialinėmis paslaugomis ir apskritai ragina gerinti neįgaliųjų galimybes patekti į pastatus, institucijas ir naudotis transportu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina veiksmingiau įgyvendinti su vyrų ir moterų lygybe susijusias teisines nuostatas, sumažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumus ir padidinti moterų galimybes įsidarbinti ir kovoti su lyčių stereotipais visuomenėje; su nerimu pažymi, kad trūksta veiksmingo teisės aktų, kuriais reglamentuojama smurto dėl lyties prevencija ir apsauga nuo jo, įgyvendinimo, visų pirma tai pasakytina apie smurtą šeimoje; atkreipia dėmesį į poreikį suderinti teisės aktus su Stambulo konvencija; primygtinai ragina daryti pažangą siekiant užtikrinti, kad būtų gerbiamos neįgaliųjų teisės, visų pirma – neatidėliotinai atsižvelgiant į atitinkamas JT rekomendacijas; pripažįsta, kad imtasi veiksmų siekiant teisiškai apsaugoti LGBTI asmenų teises, bet pabrėžia, kad reikia įdėti daugiau pastangų siekiant vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už prieš tokius asmenis nukreiptą smurtą ir neapykantos nusikaltimus, taip pat siekiant skatinti jų socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

15.

| 16. | yra susirūpinęs dėl to, kad įvairių lygmenų valdžios institucijoms nepakankamai koordinuojant veiksmus ir neskiriant finansavimo toliau nepakankamai veiksmingai apsaugomos mažumos ir pažeidžiamos grupės, o ypač – romų tautybės asmenys; ragina imtis papildomų priemonių, siekiant sustiprinti mažumų teisių apsaugą; susirūpinęs pažymi, kad 2017 m. apklausos dėl marginalizuotų romų tautybės asmenų Bosnijoje ir Hercegovinoje rezultatai rodo, kad jie turi ribotas prieigos galimybes visais žmogaus socialinės raidos aspektais; smerkia romų tautybės asmenų stigmatizaciją ir socialinę atskirtį; ragina valdžios isntitucijas įamžinti romų holokausto aukų atminimą rugpjūčio 2 d. minint Romų holokausto aukų atminimo dieną ir pagerbti romų aukų atminimą kasmet sausio 27 d. rengiant Holokausto aukų atminimo dieną; teigiamai vertina tai, kad priimtas peržiūrėtas 2017–2020 m. veiksmų planas dėl romų apgyvendinimo, įdarbinimo ir sveikatos priežiūros; primygtinai ragina imtis priemonių siekiant toliau gerinti romų tautybės asmenų ir kitų mažumų švietimą, didinti jų užimtumą, gerinti jų sveikatos, apgyvendinimo ir gyvenimo sąlygas ir daugiausiai dėmesio skirti susijusios galiojančios politikos ir teisės aktų sistemų gerinimui ir visiškam įgyvendinimui; reiškia susirūpinimą dėl menko tautinių mažumų atstovavimo politiniame ir visuomeniniame gyvenime; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad Bosnija ir Hercegovina, gavusi Europos Komisijos finansinę paramą, 2018 m. galėjo dalyvauti EBPO tarptautinio moksleivių vertinimo programoje (PISA); sveikina Bosnijos ir Hercegovinos švietimo institucijas (kompetentingas ministerijas ir kantono, administracinio vieneto ir valstybės lygmenimis veikiančias institucijas, taip pat Brčko Apygardą) už jų bendradarbiavimą ir norą dirbti kartu; primygtinai ragina būsimas visų lygmenų vyriausybes pasinaudoti vertinimo rezultatais, kurie, kaip tikimasi, turi būti paskelbti 2019 m., siekiant įsitraukti į konstruktyvias diskusijas dėl švietimo reformų ir jas rengti, nes tai padės užtikrinti kokybiškesnius švietimo rezultatus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina įgyvendinti išsamią socialinės apsaugos sistemų reformą pašalinant diskriminacinę praktiką laikantis su žmogaus teisėmis susijusių įsipareigojimų ir užtikrinti, kad būtų nustatyti tinkami minimalūs pažeidžiamiausiems gyventojams taikomi apsaugos standartai, įskaitant teisės aktų spragų, dėl kurių kai kuriems vaikams neužtikrinamas sveikatos draudimas, pašalinimą; ragina visas susijusias Bosnijos ir Hercegovinos institucijas stiprinti koordinavimą ir bendradarbiavimą vaiko teisių stebėsenos srityje, įskaitant išsamių duomenų apie vaiko teises rinkimo mechanizmo nustatymą Bosnijoje ir Hercegovinoje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pažymi, kad Bosnija ir Hercegovina išlieka prekybos žmonėmis kilmės, tranzito ir paskirties šalimi; ragina gerinti sienų valdymą ir stiprinti specializuotus prekybos žmonėmis atvejų tyrimo padalinius, siekiant veiksmingai kovoti su neteisėtai žmones gabenančiais asmenimis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nerimauja dėl nepakankamų švietimo ir ekonominių reformų, nes tai lemia didelį jaunimo nedarbo lygį ir ekonominę emigraciją, ir dėl tinkamos politikos bei investicijų, susijusių su vaikais ir jaunimu, nebuvimo; ragina Bosniją ir Hercegoviną spręsti klausimus dėl didelio lyčių disbalanso, susijusio su darbo jėgos dalyvavimu darbo rinkoje, ir dėl mažumų grupėms priklausančio jaunimo atskirties nuo švietimo ir užimtumo priemonių; ragina įgyvendinti daug aktyvesnę ir sistemiškesnę politiką Bosnijos ir Hercegovinos jaunimo atžvilgiu, kuria turėtų būti siekiama įgalėti šalies jaunimą; šiuo požiūriu ragina Bosniją ir Hercegoviną nustatyti specialią sistemą ir užtikrinti visapusišką Bosnijos ir Hercegovinos civilinių reikalų ministerijos Jaunimo klausimų koordinavimo komisijos veikimą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina visapusiškai įgyvendinti strategijas ir teisės aktus dėl mažumų grupėms priklausančių asmenų teisių bei jų apsaugos ir šį įgyvendinimą finansuoti iš valstybės biudžeto; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Bosniją ir Hercegoviną užtikrinti teisę į nuosavybę; atkreipia dėmesį į išsamios teisės aktų sistemos, susijusios su restitucijos prašymų nagrinėjimu, nebuvimą ir ragina valdžios institucijas pradėti dialogą su suinteresuotosiomis šalimis konfiskuoto turto restitucijos arba kompensavimo klausimais; |
| --- | --- |

22.

| 23. | apgailestauja dėl to, kad nepadaryta pažanga saviraiškos laisvės ir žiniasklaidos nepriklausomumo srityse; griežtai nepritaria nuolatiniams bandymams daryti politinį ir finansinį spaudimą žiniasklaidai; smerkia pasikartojančius bauginimo, grasinimo mirtimis, žodinių ir fizinių išpuolių prieš žurnalistus atvejus, visų pirma prieš tiriamosios žurnalistikos žurnalistus, rašančius apie karo nusikaltimų bylas, kuriose nevykdomas baudžiamasis persekiojimas; ragina valdžios institucijas rinkti duomenis apie tokius atvejus, užtikrinti, kad jie būtų greitai ištirti ir kad būtų vykdomas kaltininkų baudžiamasis persekiojimas, taip pat skatinti saviraiškos laisvei palankią aplinką; atkreipia dėmesį į poreikį stiprinti Ryšių reguliavimo agentūros finansinį stabilumą ir politinį neutralumą; dar kartą ragina užtikrinti visuomeninių transliuotojų nepriklausomumą ir tvarų finansavimą, taip pat turinio prieinamumą visomis oficialiosiomis kalbomis; ragina daugiau dėmesio skirti šiame sektoriuje dirbančių žurnalistų darbo sąlygoms; reiškia savo susirūpinimą dėl skaidrumo neužtikrinimo žiniasklaidos nuosavybės srityje ir pakartoja savo raginimą nustatyti tinkamą teisės aktų sistemą, pagal kurią būtų užtikrinamas visiškas skaidrumas; apgailestauja, kad dėl politinių kliūčių nepavyko sukurti veikiančios visuomeninio transliuotojo tarnybos; pakartoja savo raginimą užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmą ir pabrėžia, kad televizijos ir radijo turinio kūrimas ir transliavimas visomis oficialiosiomis Bosnijos ir Hercegovinos kalbomis padėtų apsaugoti šalies kultūrų įvairovę; pabrėžia, kad, kaip ir kitose regiono šalyse, išlieka problemų, susijusių su žiniasklaidos naudojimu politiniais tikslais, kurį, bandydami daryti politinę įtaką, tiesiogiai vykdo politikos veikėjai arba verslo subjektai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina tai, kad imamasi veiksmų siekiant šalyje skatinti susitaikymą, tarpusavio pagarbą ir religinę toleranciją, įskaitant Bosnijos ir Hercegovinos religijų tarybos veiksmus; apgailestauja dėl to, kad ir toliau pasitaiko diskriminacijos dėl religijos atvejų, taip pat incidentų, kurių taikiniais tampa religiniai objektai; giria ir remia tuos asmenis, kurie kovoja už žodžio laisvę, su neapykantą kurstančiomis kalbomis, prieš religinę neapykantą ir kurie skatina įtrauktį; nepritaria kitų baimės kurstymui ir ragina valdžios institucijas visais šiais atvejais reaguoti greitai ir nuosekliai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | teigiamai vertina patvirtiną 2018–2022 m. Bosnijos ir Hercegovinos viešojo administravimo reformos strateginę sistemą ir ragina greitai ją įgyvendinti; dar kartą atkreipia dėmesį į Bosnijos ir Hercegovinos politikos formavimo sistemos susiskaldymą ir politizavimą ir pabrėžia, kad, vadovaujantis aukščiausiais žmogaus teisių ir laisvių standartais, visoje šalyje būtina imtis konstitucinės sistemos reformos ir būtina gerinti viešosios politikos kokybę, nuoseklumą ir finansinį prieinamumą; ragina visos šalies mastu priimti viešųjų finansų valdymo strategiją ir Bosnijoje ir Hercegovinoje didinti biudžeto skaidrumą, taip pat sukurti tvirtesnius mechanizmus siekiant užkirsti kelią neefektyvumui ir viešųjų išteklių švaistymui, be kita ko, viešųjų pirkimų srityje; ypač ragina imtis veiksmų, kad būtų sumažinta valstybės tarnybos politizavimo rizika, tam pasitelkiant veiksmingą žmogiškųjų išteklių valdymo sistemą visais administravimo lygmenimis, taip pat suvienodinant visų valdžios lygmenų valstybės tarnybos procedūras, ypač Federacijos federaliniu ir kantonų lygmenimis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pripažįsta, kad padaryta tam tikra pažanga kuriant institucinius valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų (PVO) bendradarbiavimo mechanizmus ir užtikrinant, kad PVO būtų skiriamas viešasis finansavimas; primena savo raginimą visais valdymo lygmenimis priimti strateginę bendradarbiavimo su pilietine visuomene programą, siekiant didinti viešų sprendimų priėmimo skaidrumą ir skatinti dėti papildomas pastangas, kad visuomenei būtų suteikiama galimybė tikrinti vyriausybių darbą; be to, atkreipia dėmesį į poreikį didinti pilietinės visuomenės dalyvavimą planuojant, stebint ir įgyvendinant ES rėmimo programas; primygtinai ragina valdžios institucijas vykdyti veiksmingą dialogą, kuris galėtų padėti parengti teisėkūros ir gebėjimų stiprinimo iniciatyvas, kurios stiprintų socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės gebėjimus; pabrėžia, kad būtina skirti viešąjį finansavimą PVO, veikiančioms žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės srityse, įskaitant stebėtojų ir gynėjų organizacijas, taip pat mažoms visuomeninėms organizacijoms; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tebėra susirūpinęs dėl plačiai paplitusios korupcijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ir nuolatinio atotrūkio tarp deklaruojamos politinės valios kovoti su korupcija ir to, kad nepasiekiama konkrečių rezultatų; pabrėžia, kad nėra sukaupta duomenų apie didelio atgarsio sulaukusias bylas ir kad teisinė ir institucinė sistema, taikoma kovai su sistemine korupcija tokiose srityse, kaip politinių partijų finansavimas, viešieji pirkimai, interesų konfliktai ir turto deklaravimas, yra silpna ir netinkama; ragina imtis veiksmų siekiant tobulinti teisinę ir institucinę kovos su korupcija sistemą, kuri atitiktų Europos Sąjungos standartus, labiau derinant įvairiais lygmenimis priimtus veiksmų planus, įgyvendinant esamas strategijas ir didinant korupcijos prevencijos įstaigų bendradarbiavimą tarpusavyje ir su kovos su korupcija agentūra; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad reikia imtis papildomų pastangų siekiant gerinti kovą su plačiai paplitusia korupcija; primygtinai ragina imtis veiksmų siekiant žymiai pagerinti rezultatus korupcijos prevencijos ir mažinimo srityje, įskaitant priemones, kuriomis būtų nustatomos veiksmingos ir atgrasomosios sankcijos, įskaitant nusikalstamu būdu įgyto turto konfiskavimą; pažymi, kad reikia stiprinti gebėjimus, kad būtų galima kovoti su ekonominiais, finansiniais ir su viešaisiais pirkimais susijusiais nusikaltimais ir juos tirti; pabrėžia, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti veiksmingam politinių partijų ir rinkimų kampanijų finansavimo tikrinimui ir tam, kad visuomenė turėtų daugiau galimybių susipažinti su valstybės pareigūnų, įskaitant rinkimuose dalyvaujančių valstybės pareigūnų, turto deklaracijomis ir vykdyti jų priežiūrą; ragina atsižvelgti į Valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) rekomendacijas, visų pirma į rekomendacijas dėl politinių partijų finansavimo ir interesų konfliktų; mano, kad Bosnijai ir Hercegovinai itin svarbu priimti Europos Sąjungos ir tarptautinius standartus atitinkantį įstatymą dėl interesų konfliktų; primygtinai ragina Bosniją ir Hercegoviną atlikti galiojančios kovos su korupcija teisinės sistemos analizę ir vėliau priimti išsamią strategiją, siekiant pašalinti nustatytas spragas ir trūkumus laikantis tarptautinių ir europinių standartų; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palankiai vertina tai, kad 2017 m. kovo mėn. priimtas 2014–2018 m. teisingumo sektoriaus reformos strategijos įgyvendinimo veiksmų planas ir sukurtos būtinos ataskaitų teikimo ir stebėsenos struktūros; nurodo, kad būtina imtis ryžtingų šio plano įgyvendinimo veiksmų; reiškia susirūpinimą dėl to, kad teisminės institucijos toliau sulaukia politiškai motyvuotų grasinimų; primena, kad būtina stiprinti teisminių institucijų nepriklausomumą, įskaitant nepriklausomumą nuo viešosios įtakos, taip pat didinti jų nešališkumą, profesionalumą, efektyvumą ir atskaitomybę; palankiai vertina tai, kad priimtas išsamus veiksmų planas, kuriuo siekiama įgyvendinti Europos Komisijos rekomendacijas Aukščiausiosios teismų ir prokuratūros tarybos kompetencijos sričiai priklausančiais klausimais ir stiprinti paskyrimo į pareigas, drausmines ir sąžiningumo priemones teisminių institucijų srityje, taip pat teikiant patobulintas turto deklaracijas; primygtinai ragina greitai priimti ir įgyvendinti susijusius teisės aktus; pabrėžia, kad, remiantis Komisijos rekomendacijomis ir Venecijos komisijos nuomone, būtina peržiūrėti Aukščiausiosios teismų ir prokuratūros tarybos įstatymą; ragina standartizuoti baudžiamuosius kodeksus karo nusikaltimų srityje ir atkreipia dėmesį į lyčių vertinimo vykdant teisminių institucijų reformą svarbą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | apgailestauja dėl to, kad visais lygmenimis valdžios institucijos toliau nepaiso privalomų teisminių institucijų, įskaitant aukščiausios instancijos teismus, sprendimų arba juos atmeta, ir primena, kad tokie veiksmai reiškia rimtą teisinės valstybės principo pažeidimą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina tai, kad lieka vis mažiau neišnagrinėtų karo nusikaltimų bylų, toliau stebimos teigiamos tendencijos baudžiamojo persekiojimo karo nusikaltimų, įskaitant seksualinę prievartą, bylose klausimais, ir tai, kad padaryta pažanga teisme aukoms teikiamos paramos ir paramos liudytojams srityse; primygtinai ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas suderinti teisės aktus, susijusius su civilinėmis karo aukomis, ir į juos įtraukti seksualinio smurto aukas siekiant sustabdyti diskriminaciją dėl statuso ir suteikti galimybę gauti reparacijas skirtinguose administraciniuose vienetuose; ragina skubiai pakeisti nacionalinę karo nusikaltimų strategiją siekiant užtikrinti, kad bylos būtų veiksmingiau paskirstomos tarp skirtingų valdymo lygmenų, kartu nustatant naujus sudėtingiausių bylų nagrinėjimo kriterijus ir terminus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, kad dar nepriimta išsami pereinamojo laikotarpio teisingumo strategija, taip pat nesukurtas patikimas kompensavimo už sunkius karo metu šalyje padarytus žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant kompensacijas seksualinį smurtą karo metu patyrusioms aukoms, mechanizmas; ragina priimti įstatymą dėl kankinimo aukų, pereinamojo laikotarpio teisingumo strategiją ir seksualinio smurto aukų programą ir įsteigti specialų fondą, iš kurio būtų mokamos kompensacijos karo metu vykdyto žaginimo, kankinimo ir išnaudojimo aukoms, ir nustatyti tinkamus civilių karo aukų kompensavimo mechanizmus, kurie apimtų restituciją, kompensacijas, reabilitaciją, reparacijas ir garantijas dėl nusikaltimų nepasikartojimo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | dar kartą reiškia paramą iniciatyvai įsteigti faktų apie visas karo nusikaltimų ir kitų rimtų žmogaus teisių pažeidimų aukas buvusiosios Jugoslavijos teritorijoje nustatymo regioninę komisiją (RECOM); pažymi, kad svarbu, jog steigiant šią komisiją Bosnijos ir Hercegovinos lyderiai imtųsi tvirtų veiksmų; pabrėžia šio proceso ir aktyvaus visų regiono politinių lyderių dalyvavimo svarbą siekiant, kad RECOM galėtų nedelsdama pradėti darbą; atkreipia dėmesį į RECOM koalicijos pasiūlytą veiksmų planą, kuriame nustatytos aiškios datos ir kriterijai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | smerkia bet kokios rūšies asmenų, nuteistų už žiauriausius nusikaltimus žmonijai, šlovinimą; ragina kuo skubiau parodyti pagarbą karo nusikaltimų aukoms ir skatinti susitaikymą; primena visiems Bosnijos ir Hercegovinos politiniams lyderiams ir institucijoms, kad jų atsakomybė yra vertinti karo įvykius nešališkai, siekiant tiesos, susitaikymo bei taikios ateities, ir vengti piktnaudžiavimo teisminėmis institucijomis politiniais tikslais; pabrėžia, kad karo nusikaltimų tyrimas turi būti pagrįstas teismų nepriklausomumo koncepcija ir juo neturi būti naudojamasi užsiimant politizavimu siekiant kasdienės politikos tikslų, vykdant istorijos peržiūrą ar kurstant visuomenės susiskaldymą; su apgailestavimu pažymi, kad Serbų Respublikos Nacionalinė Asamblėja priėmė sprendimą panaikinti savo pritarimą 2014 m. Srebrenicos komisijos ataskaitai ir smerkia visų pusių pareiškimus, kuriais šlovinami karo nusikaltėliai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad, nors padaryta didelė pažanga, tačiau su konfliktu susijusio seksualinio smurto palikimui ir traumai dėl 1992–1995 m. karo Bosnijoje ir Hercegovinoje vis dar neskiriama pakankamai dėmesio; pažymi, kad būtina užtikrinti, kad karą išgyvenusios moterys ir vyrai, įskaitant tuo metu gimusius vaikus, turėtų tinkamas galimybes gauti priežiūros paslaugas, paramą ir teisingumą šiuo tikslu išmokant išsamias reparacijas, įskaitant reabilitaciją ir su konfliktu susijusį seksualinį smurtą išgyvenusių aukų stigmatizacijos sumažinimą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pripažįsta, kad padaryta tam tikra, tačiau dar nepakankama pažanga įgyvendinant Deitono taikos susitarimo VII priedą dėl pabėgėlių ir šalies viduje perkeltų asmenų; atkreipia dėmesį į lėtą pažangą sprendžiant išliekančio milžiniško šalies viduje perkeltų asmenų skaičiaus, tautinėms mažumoms priklausančių grįžusių asmenų, pabėgėlių ir dingusių asmenų klausimą; ragina valdžios institucijas pradėti intensyvų abiejų administracinių vienetų bendradarbiavimą ir visapusiškai dalytis susijusia karine ir žvalgybos informacija, kad būtų nustatyti asmenys, kurie vis dar laikomi dingusiais dėl karo; teigiamai vertina neseniai įgyvendintas iniciatyvas, kuriomis siekiama stiprinti regioninį bendradarbiavimą siekiant išspręsti dingusių asmenų klausimą, ir ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas dalyvauti šiame procese; pabrėžia, kad svarbu surinkti duomenis apie grįžusius asmenis; smerkia išpuolių prieš jų turtą atvejus ir pažymi, kad grįžusių asmenų politikos sėkmė Bosnijoje ir Hercegovinoje yra esminė sutaikinimo priemonė; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina įgyvendinti papildomas priemones ir konkrečias programas, susijusias su tvariu pabėgėlių grąžinimu, užtikrinti prieigą prie sveikatos priežiūros ir galimybes įsidarbinti, socialinę apsaugą, saugumą ir švietimą ir skirti itin daug dėmesio žalos kompensavimui už nuosavybę, kurios negalima grąžinti; šiuo požiūriu primygtinai ragina atnaujinti Komisijos perkeltųjų asmenų ir pabėgėlių reikalavimų grąžinti nekilnojamąjį turtą klausimais veiklą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | apgailestauja dėl to, kad šalis dar kenčia dėl minų, kurios yra išdėliotos 2,2 proc. visos šalies teritorijos ir kelia tiesioginį pavojų daugiau nei 540 000 gyventojų saugumui; teigiamai vertina nuolatinę ES paramą išminavimo veiksmams ir sveikina Bosnijos ir Hercegovinos ginkluotųjų pajėgų išminavimo batalioną už jo puikų darbą; su nerimu pažymi, kad nepakanka naujausių išminavimo technologijų, todėl nuo 2020 m. per metus išminuojamos teritorijos plotas gali sumažėti nuo 3 km2 iki mažiau nei 1 km2; todėl primygtinai ragina valstybes nares išminavimo batalioną tinkamai aprūpinti būtinomis priemonėmis ir įranga; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina tai, kad priimta 2017–2020 m. kovos su organizuotu nusikalstamumu strategija, ir pažangą, padarytą įgyvendinant veiksmų planus dėl kovos su pinigų plovimu priemonių ir teroristų finansavimo; ragina stiprinti veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti, kad būtų pasiekta rezultatų tiriant organizuoto nusikalstamumo bylas, vykdant baudžiamąjį persekiojimą, priimant galutinius nuosprendžius ir konfiskuojant iš organizuoto nusikalstamumo įgytas pajamas; teigiamai vertina ilgai lauktus Baudžiamojo proceso kodekso (BPK) pakeitimus, kuriuos 2018 m. rugsėjo 17 d. priėmė Bosnijos ir Hercegovinos Atstovų Rūmai, nes jie turi esminę reikšmę pagal teisinės valstybės principą veikiančioms institucijoms atliekant opius tyrimus ir bendradarbiaujant su tarptautinėmis teisėsaugos institucijomis, ir ragina Komisiją atidžiai stebėti, kaip įgyvendinami šie pakeitimai; pažymi, kad Žvalgybos saugumo agentūros įstatymo suderinimas su europiniais ir tarptautiniais standartais turėtų išlikti svarbiu valdžios institucijų prioritetu; palankiai vertina tai, kad Bosnija ir Hercegovina buvo išbraukta iš Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) didelės rizikos trečiųjų šalių, kurių kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu režimai turi struktūrinių trūkumų, sąrašo, ir ragina dėti papildomas pastangas siekiant, kad šalis būtų išbraukta iš ES didelės rizikos šalių sąrašo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina nuolat stengtis kovoti su radikalėjimu ir toliau įgyvendinti priemones siekiant nustatyti užsienio kovotojus, vykdyti jų veiklos prevenciją ir išsamiai spręsti jų klausimą kartu su neteisėtos prekybos ginklais klausimu ir nustatyti lėšas, numatytas tolesniam radikalėjimui finansuoti; ragina valdžios institucijas toliau gerinti Bosnijos ir Hercegovinos kovos su terorizmu gebėjimus užtikrinant geresnį koordinavimą, bendradarbiavimą ir keitimąsi kriminalinės žvalgybos duomenimis, užkertant kelią jaunimo radikalizacijai ir įgyvendinant deradikalizacijos programas; ragina valdžios institucijas parengti kovos su kibernetiniais nusikaltimais ir panašiomis grėsmėmis saugumui strategiją; primena, kad reikia užtikrinti tvirtesnį bendradarbiavimą sienų valdymo klausimais su kaimyninėmis šalimis; |
| --- | --- |

40.

| 41. | giria Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijų pastangas stabdyti piliečių deportavimą į užsienio mūšio laukus ir primygtinai ragina valdžios institucijas užsienio teroristų kovotojams skirti atitinkamas bausmes ir valdyti jų tolesnę socialinę reintegraciją; su nerimu pažymi, kad esama pranešimų apie tam tikrose šalies vietose nustatytus radikalizacijos židinius; |
| --- | --- |

41.

| 42. | susirūpinęs pažymi, kad pastaruoju metu daugėja į Bosniją ir Hercegoviną atvykstančių migrantų, ir tai, kad reaguojant į šią padėtį nederinami veiksmai skirtingais valdymo lygmenimis; mano, kad nereikėtų politizuoti migracijos klausimo; palankiai vertina tai, kad ES teikia humanitarinę pagalbą, siekdama atsižvelgti į didėjančius šalyje esančių pabėgėlių, prieglobsčio prašytojų ir migrantų poreikius, ir kad 2018 m. rugpjūčio 10 d. priimta speciali priemonė (kurios vertė 6 mln. EUR) siekiant padėti Bosnijai ir Hercegovinai valdyti migrantų srautus; pabrėžia, kad svarbu atsižvelgti į humanitarinės pagalbos lyčių aspektą ir pabėgėlių stovyklų poveikį priimančiosioms bendruomenėms; mano, kad iš esmės svarbu, jog kaimyninės šalys ir ES bendradarbiautų siekdamos spręsti šią bendrą problemą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina iš karto po to, kai Bosnijoje ir Hercegovinoje bus suformuotos naujos valdžios institucijos, priimti naują į ES orientuotų reformų rinkinį siekiant atnaujinti reformų procesą ir siekti tolesnės šalies integracijos į Europos Sąjungą; primygtinai nurodo, kad ES finansinei paramai turėtų būti taikomos veiksmingos skyrimo sąlygos ir kad ES, laikydamasi dvidešimties Europos socialinių teisių ramsčio principų, turėtų parengti veiksmų planus ir stebėsenos sistemas, siekiant įgyvendinti „naują tvirtesnį socialinį aspektą“, kaip nustatyta 2018 m. Strategijoje dėl Vakarų Balkanų; pripažįsta, kad Bosnija ir Hercegovina padarė tam tikrą pažangą ekonominės plėtros ir konkurencingumo srityse, bet pažymi, kad šalyje dar tik pradedama kurti veikiančią rinkos ekonomiką; tvirtai įsitikinęs, kad laikotarpiu po rinkimų didelę svarbą reikėtų teikti socialinių ir ekonominių reformų pažangai tinkamai dalyvaujant socialiniams partneriams, siekiant pagerinti gyvenimo sąlygas šalyje; atkreipia dėmesį į tai, kad socialinėje srityje padaryta labai nedidelė pažanga; pabrėžia, kad reikia stiprinti ekonomikos pagrindus, pavyzdžiui, ekonomikos augimą, užimtumą ir kovą su neoficialia ekonomika; pažymi, kad svarbu restruktūrizuoti viešąjį sektorių, įskaitant valstybines įmones, toliau mažinti neoficialią ekonomiką ir susijusią fiskalinę darbo sąnaudų naštą, gerinti verslo aplinką (be kita ko, sukuriant bendrą Bosnijos ir Hercegovinos ekonominę erdvę), stiprinti palankias sąlygas viešųjų finansų augimui, visų pirma daugiau dėmesio skiriant vidutinės trukmės poreikiams, pvz., infrastruktūrai ir švietimui, ir laiku teikti išsamius statistinius duomenis laikantis europinių ir tarptautinių standartų; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atkreipia dėmesį lėtą pažangą aplinkos apsaugos ir klimato kaitos srityse; primena, kad aplinkos teisės aktus visoje šalyje reikia suderinti su ES acquis ir užtikrinti veiksmingą ir struktūrišką jų įgyvendinimą visoje šalyje pagal ES standartus ir laikantis šalies masto aplinkos teisės aktų suderinimo strategijos; dar kartą pabrėžia, kad, vadovaujantis ES aplinkos politika, reikia sparčiai spręsti tarpvalstybinių oro teršalų pernašų problemą, kurią sukėlė Brodo naftos perdirbimo įmonė; pabrėžia, kad Bosnija ir Hercegovina turi visapusiškai laikytis savo įsipareigojimų pagal Konvenciją dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste ir Strateginio aplinkos vertinimo protokolo, ypač Neretvos upės baseine ir Trebišnjicoje; pabrėžia, kad planuojant, projektuojant ir statant hidroelektrines būtina laikytis tarptautinių ir ES aplinkos teisės aktų, įskaitant Paukščių ir Buveinių direktyvas bei Direktyvą dėl poveikio aplinkai vertinimo; pabrėžia, kad būtina skubiai užtikrinti, jog didelės gamtinės vertės teritorijoms nebūtų daromas neigiamas poveikis – tam reikia pagerinti poveikio aplinkai vertinimų kokybę ir plėtojant atitinkamus projektus užtikrinti visuomenės dalyvavimą bei konsultacijas su pilietine visuomene; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pažymi, kad elektros energijos ir dujų rinkos išlieka fragmentuotos ir jose dominuoja pagrindinės įsitvirtinusios įmonės; ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas toliau plėtoti šalies transporto ir energetikos infrastruktūrą ir skubiai sukurti veikiančias energetikos ir transporto grandines; ragina Bosniją ir Hercegoviną pasinaudoti naujuoju ES regionų sujungiamumo plėtros dokumentų rinkiniu ir dirbti siekiant užbaigti regiono energijos rinkos kūrimą laikantis įsipareigojimų klimato srityje; pritaria tolesnėms investicijoms į infrastruktūros projektus, kurie padės pagerinti transporto sujungiamumą Bosnijos ir Hercegovinos viduje ir su kaimyninėmis šalimis; ragina stebėti, kad renkantis rangovus būtų laikomasi viešųjų pirkimų taisyklių ir skaidrumo principo siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui valdžia ir korupcijai bei užtikrinti, kad būtų atrenkami geriausi pasiūlymai; išreiškia savo pritarimą pasiūlymui sumažinti tarptinklinio ryšio mokesčius Vakarų Balkanuose; |
| --- | --- |

45.

| 46. | teigiamai vertina Bosnijos ir Hercegovinos konstruktyvius ir stabilius dvišalius santykius ir tai, kad buvo pasirašyti įvairūs dvišaliai susitarimai su kaimyninėmis šalimis; ragina stiprinti gerus kaimyninius santykius su regiono šalimis ir dėti daugiau pastangų siekiant išspręsti visus likusius dvišalius klausimus, įskaitant sienos su Serbija ir Kroatija demarkaciją, taip pat siekiant daryti pažangą narystės europinėse organizacijose klausimu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | teigiamai vertina 2018–2023 m. laikotarpio Bosnijos ir Hercegovinos užsienio politikos strategiją, kurią priėmė Bosnijos ir Hercegovinos Prezidiumas, aiškiai pažymėdamas, kad narystė ES yra vienas iš svarbiausių šalies strateginių tikslų; apgailestauja dėl to, kad suderinimo su ES deklaracijomis ir Tarybos sprendimais, susijusiais su bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP), lygis 2017 m. sumažėjo iki 61 proc.; pabrėžia, kad reikia užtikrinti rezultatus siekiant laipsniško suderinimo su BSGP ir ragina iš esmės pagerinti padėtį šioje srityje, nes tai yra esminė narystės ES sąlyga; griežtai ragina Bosniją ir Hercegoviną laikytis Tarybos sprendimų, kuriais nustatomos ES ribojamosios priemonės, susijusios su Rusijos įvykdyta neteisėta Krymo aneksija ir įvykiais Rytų Ukrainoje, ir smerkia sąmoningą kai kurių politinių veikėjų vengimą bendradarbiauti šiuo klausimu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atkreipia dėmesį į didėjančią užsienio jėgų įtaką Bosnijoje ir Hercegovinoje ir yra tvirtai įsitikinęs, kad didesnis ES įsipareigojimas Bosnijai ir Hercegovinai išlieka geriausiu būdu užtikrinti pažangą europinių vertybių, stabilumo ir klestėjimo šalyje užtikrinimo link; teigiamai vertina nuolatinį Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje (EUFOR ALTHEA) vykdymą šalyje, nes tai padeda stiprinti Bosnijos ir Hercegovinos ginkluotųjų pajėgų gebėjimus ir jas mokyti, taip pat išlaikyti atgrasomuosius pajėgumus siekiant paremti saugią ir patikimą aplinką; teigiamai vertina tai, kad JT Saugumo Taryba iki 2019 m. lapkričio mėn. pratęsė EUFOR įgaliojimus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primygtinai ragina valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų griežtai laikomasi ES ir tarptautinių standartų bei politikos tikslų energetikos ir klimato kaitos srityje; apgailestauja dėl to, kad šalies pastangos kovoti su klimato kaita yra tik deklaracijų lygmens, kai tuo pat metu priimami sprendimai dėl naujų anglimis kūrenamų šiluminių elektrinių planavimo; todėl ragina panaikinti hidroenergijos projektus ir planus, kurie yra kenksmingi gamtai, prieštarauja vietos gyventojų norams, neatitinka vietos ar administracinių vienetų teritorinės plėtros planų ir yra naudingi tik investuotojams; |
| --- | --- |

49.

| 50. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, Bosnijos ir Hercegovinos Prezidiumui, Bosnijos ir Hercegovinos Ministrų Tarybai, Bosnijos ir Hercegovinos Parlamentinei Asamblėjai ir Bosnijos ir Hercegovinos Federacijos, Serbų Respublikos ir Brčko Apygardos vyriausybėms ir parlamentams ir dešimties kantonų vyriausybėms. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  S/2018/416, 2018 5 3.

(2)  S/2018/974, 2018 10 31.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/90 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/90

---

P8_TA(2019)0098

Diskusijų dėl Europos ateities padėtis

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl diskusijų dėl Europos ateities padėties (2018/2094(INI))

(2020/C 449/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (toliau – ES sutartis) ir Europos bendrijos steigimo sutartį (toliau – SESV), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (toliau – ES sutartis) ir Europos bendrijos steigimo sutartį (toliau – SESV),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, Europos socialinę chartiją, jos papildomą protokolą ir jos patikslintą redakciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, Europos socialinę chartiją, jos papildomą protokolą ir jos patikslintą redakciją,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo SESV 295 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo SESV 295 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 29 d. neformalų 27 valstybių ar vyriausybių vadovų susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 29 d. neformalų 27 valstybių ar vyriausybių vadovų susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 27 valstybių narių 2016 m. rugsėjo 16 d. priimtą Bratislavos deklaraciją ir veiksmų gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 27 valstybių narių 2016 m. rugsėjo 16 d. priimtą Bratislavos deklaraciją ir veiksmų gaires,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl euro zonos biudžeto pajėgumo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl euro zonos biudžeto pajėgumo (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 16 d. rezoliuciją „Bendros saugumo ir gynybos politikos konstitucinis, teisinis ir institucinis poveikis. Lisabonos sutarties teikiamos galimybės“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 16 d. rezoliuciją „Bendros saugumo ir gynybos politikos konstitucinis, teisinis ir institucinis poveikis. Lisabonos sutarties teikiamos galimybės“ (6),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 1 d. Komisijos baltąją knygą ir vėlesnius penkis diskusijoms skirtus dokumentus (COM(2017)2025, COM(2017)0206, COM(2017)0240, COM(2017)0291, COM(2017)0315, COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 1 d. Komisijos baltąją knygą ir vėlesnius penkis diskusijoms skirtus dokumentus (COM(2017)2025, COM(2017)0206, COM(2017)0240, COM(2017)0291, COM(2017)0315, COM(2017)0358),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 25 d. Romos deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 25 d. Romos deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 29 d. JK pranešimą dėl ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 29 d. JK pranešimą dėl ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 6 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliuciją „Komisijos baltoji knyga dėl Europos ateities ir ne tik“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 6 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliuciją „Komisijos baltoji knyga dėl Europos ateities ir ne tik“ (7),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 12 d. Regionų komiteto rezoliuciją dėl Komisijos baltosios knygos dėl Europos ateities „Kokia ES 27 bus 2025 m.? Apmąstymai ir scenarijai“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 12 d. Regionų komiteto rezoliuciją dėl Komisijos baltosios knygos dėl Europos ateities „Kokia ES 27 bus 2025 m.? Apmąstymai ir scenarijai“ (8),

| — | atsižvelgdamas į įvairias nacionalinių parlamentų pastabas dėl Komisijos baltosios knygos ir diskusijoms skirtų dokumentų dėl Europos ateities, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į įvairias nacionalinių parlamentų pastabas dėl Komisijos baltosios knygos ir diskusijoms skirtų dokumentų dėl Europos ateities,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininko Jean-Claude’o Junckerio 2018 m. rugsėjo 12 d. pranešimą apie Sąjungos padėtį 2018 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininko Jean-Claude’o Junckerio 2018 m. rugsėjo 12 d. pranešimą apie Sąjungos padėtį 2018 m.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos Pirmininko Jeano-Claude’o Junckerio 2017 m. rugsėjo 13 d. pranešimą apie Sąjungos padėtį 2017 m. ir jo 2017 m. spalio 24 d. vieningesnės, stipresnės ir demokratiškesnės Sąjungos kūrimo planą (COM(2017)0650), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos Pirmininko Jeano-Claude’o Junckerio 2017 m. rugsėjo 13 d. pranešimą apie Sąjungos padėtį 2017 m. ir jo 2017 m. spalio 24 d. vieningesnės, stipresnės ir demokratiškesnės Sąjungos kūrimo planą (COM(2017)0650),

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Prezidento Emmanuelio Macrono 2017 m. rugsėjo 26 d. Sorbonoje pasakytą kalbą tema „Europos iniciatyva: suvereni, vieninga, demokratiška Europa“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Prezidento Emmanuelio Macrono 2017 m. rugsėjo 26 d. Sorbonoje pasakytą kalbą tema „Europos iniciatyva: suvereni, vieninga, demokratiška Europa“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 29 d. neformalų ES valstybių ar vyriausybių vadovų susitikimą Taline, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 29 d. neformalų ES valstybių ar vyriausybių vadovų susitikimą Taline,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime patvirtintą Vadovų darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime patvirtintą Vadovų darbotvarkę,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos, Parlamento ir Komisijos 2017 m. lapkričio 17 d. paskelbtą Tarpinstitucinę deklaraciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos, Parlamento ir Komisijos 2017 m. lapkričio 17 d. paskelbtą Tarpinstitucinę deklaraciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 6 d. Komisijos veiksmų planą dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) stiprinimo (COM(2017)0821), visų pirma į pasiūlymą įsteigti Europos valiutos fondą (EVF) (COM(2017)0827), pasiūlymą į Sąjungos teisinę sistemą įtraukti esmines Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos nuostatas (COM(2017)0824) ir komunikatą „Europos ekonomikos ir finansų ministras“ (COM(2017)0823), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 6 d. Komisijos veiksmų planą dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) stiprinimo (COM(2017)0821), visų pirma į pasiūlymą įsteigti Europos valiutos fondą (EVF) (COM(2017)0827), pasiūlymą į Sąjungos teisinę sistemą įtraukti esmines Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos nuostatas (COM(2017)0824) ir komunikatą „Europos ekonomikos ir finansų ministras“ (COM(2017)0823),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 14–15 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimą ir tuo pat metu vykusį vadovų susitikimą ir euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 14–15 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimą ir tuo pat metu vykusį vadovų susitikimą ir euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimus,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 20 d. 26 nacionalinių parlamentų iš 20 valstybių narių raštą dėl Tarybos sprendimų priėmimo proceso skaidrumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 20 d. 26 nacionalinių parlamentų iš 20 valstybių narių raštą dėl Tarybos sprendimų priėmimo proceso skaidrumo,

| — | atsižvelgdamas į pietinių Europos Sąjungos šalių (Kipro, Prancūzijos, Graikijos, Maltos, Portugalijos ir Ispanijos) 2018 m. sausio 10 d. priimtą deklaraciją „ES stiprinimas 2018 m.“, Višegrado grupės šalių (Čekijos, Vengrijos, Lenkijos ir Slovakijos) 2018 m. sausio 26 d. pareiškimą dėl Europos ateities ir Suomijos, Danijos, Estijos, Airijos, Latvijos, Lietuvos, Nyderlandų ir Švedijos finansų ministrų 2018 m. kovo 6 d. bendrą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pietinių Europos Sąjungos šalių (Kipro, Prancūzijos, Graikijos, Maltos, Portugalijos ir Ispanijos) 2018 m. sausio 10 d. priimtą deklaraciją „ES stiprinimas 2018 m.“, Višegrado grupės šalių (Čekijos, Vengrijos, Lenkijos ir Slovakijos) 2018 m. sausio 26 d. pareiškimą dėl Europos ateities ir Suomijos, Danijos, Estijos, Airijos, Latvijos, Lietuvos, Nyderlandų ir Švedijos finansų ministrų 2018 m. kovo 6 d. bendrą pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 13 d. Komisijos komunikatą „Naudinga Europa. Institucijų pertvarkos galimybės siekiant padidinti Europos Sąjungos darbo efektyvumą“ (COM(2018)0095), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 13 d. Komisijos komunikatą „Naudinga Europa. Institucijų pertvarkos galimybės siekiant padidinti Europos Sąjungos darbo efektyvumą“ (COM(2018)0095),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 14 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2018/234, kaip 2019 m. Europos Parlamento rinkimuose iškelti Europos aspektą ir padaryti juos dar sklandesnius (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 14 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2018/234, kaip 2019 m. Europos Parlamento rinkimuose iškelti Europos aspektą ir padaryti juos dar sklandesnius (9),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 23 d. neformalų 27 valstybių ar vyriausybių vadovų susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 23 d. neformalų 27 valstybių ar vyriausybių vadovų susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2016 m. (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2016 m. (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją dėl Sutarties nuostatų dėl nacionalinių parlamentų įgyvendinimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją dėl Sutarties nuostatų dėl nacionalinių parlamentų įgyvendinimo (11),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (COM(2018)0322), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (COM(2018)0322),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (COM(2018)0325), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (COM(2018)0325),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 16 d. Europos ombudsmeno atlikto strateginio tyrimo „Teisėkūros proceso Taryboje skaidrumas“ (OI/2/2017/TE) specialiąją ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 16 d. Europos ombudsmeno atlikto strateginio tyrimo „Teisėkūros proceso Taryboje skaidrumas“ (OI/2/2017/TE) specialiąją ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 19 d. Mesebergo deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 19 d. Mesebergo deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 28–29 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 28–29 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 9 d. Regionų komiteto nuomonę „Svarstymai apie Europą: vietos ir regionų valdžios institucijų nuomonė, kaip atkurti pasitikėjimą Europos Sąjunga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 9 d. Regionų komiteto nuomonę „Svarstymai apie Europą: vietos ir regionų valdžios institucijų nuomonė, kaip atkurti pasitikėjimą Europos Sąjunga“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento surengtas diskusijas su valstybių ar vyriausybių vadovais dėl Europos ateities, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento surengtas diskusijas su valstybių ar vyriausybių vadovais dėl Europos ateities,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A8-0427/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A8-0427/2018),

| A. | kadangi Europos Sąjunga yra lygių neturintis viršnacionalinės integracijos pavyzdys ir kadangi nuo tada, kai 1950 m. gegužės 9 d. buvo paskelbta esminius pokyčius lėmusi R. Schumano deklaracija, ši sąjunga užtikrino ilgalaikę taiką, klestėjimą ir gerovę; kadangi ES siekių ir veiksmų pagrindas – bendras saugumas, pagarba žmogaus orumui, laisvė, demokratija, lygybė, teisinė valstybė, pagarba žmogaus teisėms ir žmonių gerovė; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga yra lygių neturintis viršnacionalinės integracijos pavyzdys ir kadangi nuo tada, kai 1950 m. gegužės 9 d. buvo paskelbta esminius pokyčius lėmusi R. Schumano deklaracija, ši sąjunga užtikrino ilgalaikę taiką, klestėjimą ir gerovę; kadangi ES siekių ir veiksmų pagrindas – bendras saugumas, pagarba žmogaus orumui, laisvė, demokratija, lygybė, teisinė valstybė, pagarba žmogaus teisėms ir žmonių gerovė;

| B. | kadangi laisvas prekių, paslaugų, kapitalo ir žmonių judėjimas, bendra valiuta, programa „Erasmus“, regioninė, žemės ūkio ir sanglaudos politika, taip pat programa „Horizontas 2020“ yra esminiai Sąjungos laimėjimai, kuriais, be kita ko, prisidedama prie Europos Sąjungos piliečių gerovės; kadangi Sąjungai turi būti suteikti atitinkami įgaliojimai ir ištekliai 21-ojo amžiaus iššūkiams spręsti; |
| --- | --- |

B.

kadangi laisvas prekių, paslaugų, kapitalo ir žmonių judėjimas, bendra valiuta, programa „Erasmus“, regioninė, žemės ūkio ir sanglaudos politika, taip pat programa „Horizontas 2020“ yra esminiai Sąjungos laimėjimai, kuriais, be kita ko, prisidedama prie Europos Sąjungos piliečių gerovės; kadangi Sąjungai turi būti suteikti atitinkami įgaliojimai ir ištekliai 21-ojo amžiaus iššūkiams spręsti;

| C. | kadangi per pastaruosius kelerius metus Sąjunga susidūrė su įvairiomis krizėmis, kurios išbandė jos atsparumą ir gebėjimą veikti ryžtingai ir vieningai; |
| --- | --- |

C.

kadangi per pastaruosius kelerius metus Sąjunga susidūrė su įvairiomis krizėmis, kurios išbandė jos atsparumą ir gebėjimą veikti ryžtingai ir vieningai;

| D. | kadangi 2014–2017 m. laikotarpiu įgyvendinta labiau socialiai subalansuota ir veiksmingesnė pinigų ir makroekonominė politika, pvz., nestandartinė Europos Centrinio Banko politika, Stabilumo ir augimo pakto lankstumas ir Investicijų planas Europai, kurie prisidėjo prie ES ekonomikos ir socialinio atsigavimo; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2014–2017 m. laikotarpiu įgyvendinta labiau socialiai subalansuota ir veiksmingesnė pinigų ir makroekonominė politika, pvz., nestandartinė Europos Centrinio Banko politika, Stabilumo ir augimo pakto lankstumas ir Investicijų planas Europai, kurie prisidėjo prie ES ekonomikos ir socialinio atsigavimo;

| E. | kadangi, nors Europai pavyko sušvelninti ir iš dalies įveikti sunkiausius finansų ir ekonomikos krizės momentus, ateityje ES ir valstybių narių lygmeniu vis dar laukia svarbios ir neatidėliotinos reformos ekonomikos valdymo srityje apskritai ir ypač euro zonoje, be kita ko, siekiant toliau stiprinti bendrąją rinką ir susigrąžinti bei plėtoti mūsų gerovės valstybės socialinius standartus; |
| --- | --- |

E.

kadangi, nors Europai pavyko sušvelninti ir iš dalies įveikti sunkiausius finansų ir ekonomikos krizės momentus, ateityje ES ir valstybių narių lygmeniu vis dar laukia svarbios ir neatidėliotinos reformos ekonomikos valdymo srityje apskritai ir ypač euro zonoje, be kita ko, siekiant toliau stiprinti bendrąją rinką ir susigrąžinti bei plėtoti mūsų gerovės valstybės socialinius standartus;

| F. | kadangi, atsižvelgiant į įvairius dabartinius ir būsimus vidaus ir išorės iššūkius, kylančius Sąjungai nestabiliame ir kompleksiškame globaliame pasaulyje, visų pirma susijusius su migracija, demografiniu nuosmukiu, terorizmu, saugumu, klimato kaita, aplinkosauginiais klausimais, daugiašalės pasaulinės tvarkos išsaugojimu, ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) sukūrimu, globalizacija, laisva, sąžininga ir taisyklėmis grindžiama tarptautine prekyba, užsienio reikalais ir gynyba, socialinio ramsčio kūrimu ir kova su prieš ES nukreiptu populizmu, nepakantumu ir ksenofobija, ES turėtų su nauju įkvėpimu skatinti savo valstybių narių bendradarbiavimą ir solidarumą remiantis ES sutarties 2 ir 3 straipsniais ir Pagrindinių teisių chartijos nuostatomis, o Lisabonos sutartyje įtvirtintas tikslas kurti vis glaudesnę Europos tautų sąjungą turėtų ir toliau skatinti Sąjungos veiksmus, kuriais siekiama stiprinti Europos integraciją ir veiksmingai spręsti minėtus iššūkius; |
| --- | --- |

F.

kadangi, atsižvelgiant į įvairius dabartinius ir būsimus vidaus ir išorės iššūkius, kylančius Sąjungai nestabiliame ir kompleksiškame globaliame pasaulyje, visų pirma susijusius su migracija, demografiniu nuosmukiu, terorizmu, saugumu, klimato kaita, aplinkosauginiais klausimais, daugiašalės pasaulinės tvarkos išsaugojimu, ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) sukūrimu, globalizacija, laisva, sąžininga ir taisyklėmis grindžiama tarptautine prekyba, užsienio reikalais ir gynyba, socialinio ramsčio kūrimu ir kova su prieš ES nukreiptu populizmu, nepakantumu ir ksenofobija, ES turėtų su nauju įkvėpimu skatinti savo valstybių narių bendradarbiavimą ir solidarumą remiantis ES sutarties 2 ir 3 straipsniais ir Pagrindinių teisių chartijos nuostatomis, o Lisabonos sutartyje įtvirtintas tikslas kurti vis glaudesnę Europos tautų sąjungą turėtų ir toliau skatinti Sąjungos veiksmus, kuriais siekiama stiprinti Europos integraciją ir veiksmingai spręsti minėtus iššūkius;

| G. | kadangi Parlamentas yra labai susirūpinęs populistinių, ksenofobinių ir antieuropietiškų judėjimų stiprėjimu visoje Europoje; kadangi Sąjunga ir jos valstybės narės turi dėti daugiau pastangų, kad apgintų ir propaguotų Europos integracijos demokratines vertybes, pagrindinius principus ir tikslus; |
| --- | --- |

G.

kadangi Parlamentas yra labai susirūpinęs populistinių, ksenofobinių ir antieuropietiškų judėjimų stiprėjimu visoje Europoje; kadangi Sąjunga ir jos valstybės narės turi dėti daugiau pastangų, kad apgintų ir propaguotų Europos integracijos demokratines vertybes, pagrindinius principus ir tikslus;

| H. | kadangi 2016 m. birželio mėn. referendumas Jungtinėje Karalystėje, po kurio 2017 m. kovo 29 d. JK pranešė apie savo ketinimą išstoti iš Europos Sąjungos, paskatino karštesnes diskusijas dėl Europos ateities; kadangi derybos dėl numatomo JK išstojimo iš ES atskleidė didelę valstybių narių tarpusavio priklausomybę ir tai, kiek mes visi esame priklausomi nuo bendrų priemonių ir politikos, taip pat išstojimo kaštus; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2016 m. birželio mėn. referendumas Jungtinėje Karalystėje, po kurio 2017 m. kovo 29 d. JK pranešė apie savo ketinimą išstoti iš Europos Sąjungos, paskatino karštesnes diskusijas dėl Europos ateities; kadangi derybos dėl numatomo JK išstojimo iš ES atskleidė didelę valstybių narių tarpusavio priklausomybę ir tai, kiek mes visi esame priklausomi nuo bendrų priemonių ir politikos, taip pat išstojimo kaštus;

| I. | kadangi intensyvesnės diskusijos dėl Europos ateities atsispindi ne tik Parlamento 2017 m. vasario 16 d. rezoliucijose dėl Europos ateities, bet ir Bratislavos deklaracijoje ir veiksmų gairėse, Komisijos baltojoje knygoje dėl Europos ateities, Romos deklaracijoje, Europos Vadovų Tarybos 2017 m. spalio mėn. priimtoje Vadovų darbotvarkėje, įvairiuose atskirų valstybių narių ar jų grupių ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto pranešimuose, taip pat vykstant Europos Parlamento plenarinių posėdžių diskusijoms dėl Europos ateities su valstybių ir vyriausybių vadovais, rengiant tarpparlamentinius komitetų posėdžius ir organizuojant piliečių dialogus bei konsultacijas su įvairiomis institucijomis, įstaigomis ir valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

I.

kadangi intensyvesnės diskusijos dėl Europos ateities atsispindi ne tik Parlamento 2017 m. vasario 16 d. rezoliucijose dėl Europos ateities, bet ir Bratislavos deklaracijoje ir veiksmų gairėse, Komisijos baltojoje knygoje dėl Europos ateities, Romos deklaracijoje, Europos Vadovų Tarybos 2017 m. spalio mėn. priimtoje Vadovų darbotvarkėje, įvairiuose atskirų valstybių narių ar jų grupių ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto pranešimuose, taip pat vykstant Europos Parlamento plenarinių posėdžių diskusijoms dėl Europos ateities su valstybių ir vyriausybių vadovais, rengiant tarpparlamentinius komitetų posėdžius ir organizuojant piliečių dialogus bei konsultacijas su įvairiomis institucijomis, įstaigomis ir valstybėmis narėmis;

| J. | kadangi 2018 m. rugsėjo 8–26 d. vykdytos apklausos „Parlametras“ rezultatai rodo, jog 62 proc. respondentų mano, kad jų šalių narystė yra geras dalykas, o 68 proc. respondentų laikosi nuomonės, kad jų šaliai narystė ES naudinga, – tai yra geriausias apklausų rezultatas nuo 1983 m.; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2018 m. rugsėjo 8–26 d. vykdytos apklausos „Parlametras“ rezultatai rodo, jog 62 proc. respondentų mano, kad jų šalių narystė yra geras dalykas, o 68 proc. respondentų laikosi nuomonės, kad jų šaliai narystė ES naudinga, – tai yra geriausias apklausų rezultatas nuo 1983 m.;

| K. | kadangi vertybės ir principai, kuriais grindžiama Sąjunga, apibūdina sritį, su kuria gali tapatintis visi Europos Sąjungos piliečiai, neatsižvelgiant jų į politines ar kultūrinius skirtumus, susijusius su nacionaline tapatybe; |
| --- | --- |

K.

kadangi vertybės ir principai, kuriais grindžiama Sąjunga, apibūdina sritį, su kuria gali tapatintis visi Europos Sąjungos piliečiai, neatsižvelgiant jų į politines ar kultūrinius skirtumus, susijusius su nacionaline tapatybe;

| L. | kadangi artėjantys rinkimai į Europos Parlamentą yra proga įvertinti diskusijas dėl Europos ateities, be kita ko, atsižvelgiant į pagrindinius Europos Parlamento, Komisijos ir Tarybos institucinius prioritetus naujos kadencijos laikotarpiu; |
| --- | --- |

L.

kadangi artėjantys rinkimai į Europos Parlamentą yra proga įvertinti diskusijas dėl Europos ateities, be kita ko, atsižvelgiant į pagrindinius Europos Parlamento, Komisijos ir Tarybos institucinius prioritetus naujos kadencijos laikotarpiu;

| M. | kadangi Europos Sąjungai dabar itin svarbus jos kūrimo proceso etapas atsižvelgiant į jai kylančių iššūkių pobūdį ir mastą ir kadangi šiuos iššūkius galima įveikti tik dirbant kartu ir užtikrinant glaudesnę ir geresnę valstybių narių integraciją ir solidarumą, visapusiškai išnaudojant dabartines Lisabonos sutarties nuostatas ir vėliau reformuojant Sutartis, kad būtų pagerintas institucijų sprendimų priėmimas ir užtikrinta tinkama kompetencijų pusiausvyra; |
| --- | --- |

M.

kadangi Europos Sąjungai dabar itin svarbus jos kūrimo proceso etapas atsižvelgiant į jai kylančių iššūkių pobūdį ir mastą ir kadangi šiuos iššūkius galima įveikti tik dirbant kartu ir užtikrinant glaudesnę ir geresnę valstybių narių integraciją ir solidarumą, visapusiškai išnaudojant dabartines Lisabonos sutarties nuostatas ir vėliau reformuojant Sutartis, kad būtų pagerintas institucijų sprendimų priėmimas ir užtikrinta tinkama kompetencijų pusiausvyra;

| N. | kadangi institucinėmis reformomis turėtų būti siekiama demokratiškesnių sprendimų priėmimo procesų, padidinant sprendimų priėmimo skaidrumą ir Sąjungos bei jos institucijų atskaitomybę; kadangi, atsižvelgiant į šiuos tikslus, yra tinkamas laikas skatinti prasmingą piliečių dalyvavimą Europos projekte ir organizuoti konsultacijas bei palaikyti nuolatinį dialogą su piliečiais ir atstovaujamosiomis asociacijomis, laikantis ES sutarties 11 straipsnio reikalavimų; |
| --- | --- |

N.

kadangi institucinėmis reformomis turėtų būti siekiama demokratiškesnių sprendimų priėmimo procesų, padidinant sprendimų priėmimo skaidrumą ir Sąjungos bei jos institucijų atskaitomybę; kadangi, atsižvelgiant į šiuos tikslus, yra tinkamas laikas skatinti prasmingą piliečių dalyvavimą Europos projekte ir organizuoti konsultacijas bei palaikyti nuolatinį dialogą su piliečiais ir atstovaujamosiomis asociacijomis, laikantis ES sutarties 11 straipsnio reikalavimų;

| O. | kadangi Sąjungai reikia stipresnės valdymo struktūros, užtikrinant didesnę demokratinę Europos Parlamento kontrolę, kad būtų galima spręsti šiandienos ir ateities uždavinius; kadangi ES institucijų ir įstaigų skaidrumas ir sąžiningumas yra labai svarbūs siekiant sukurti piliečių pasitikėjimą; |
| --- | --- |

O.

kadangi Sąjungai reikia stipresnės valdymo struktūros, užtikrinant didesnę demokratinę Europos Parlamento kontrolę, kad būtų galima spręsti šiandienos ir ateities uždavinius; kadangi ES institucijų ir įstaigų skaidrumas ir sąžiningumas yra labai svarbūs siekiant sukurti piliečių pasitikėjimą;

| P. | kadangi bendroje Prancūzijos ir Vokietijos Mesebergo deklaracijoje pateikiami apmąstymai ir pasiūlymai, kaip stiprinti Europos bendradarbiavimą, ypač ekonomikos valdymo srityje; |
| --- | --- |

P.

kadangi bendroje Prancūzijos ir Vokietijos Mesebergo deklaracijoje pateikiami apmąstymai ir pasiūlymai, kaip stiprinti Europos bendradarbiavimą, ypač ekonomikos valdymo srityje;

| Q. | kadangi Europos aspekto kultūros ir švietimo srityje skatinimas yra itin svarbus stiprinant Europos pilietiškumą, atsižvelgiant į tai, kad Sąjunga kenčia dėl žinių deficito, o tai reiškia, kad Europos Sąjungos laimėjimus jaunoji karta dažnai laiko savaime suprantamu dalyku; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Europos aspekto kultūros ir švietimo srityje skatinimas yra itin svarbus stiprinant Europos pilietiškumą, atsižvelgiant į tai, kad Sąjunga kenčia dėl žinių deficito, o tai reiškia, kad Europos Sąjungos laimėjimus jaunoji karta dažnai laiko savaime suprantamu dalyku;

| 1. | primena, kad 2017 m. vasario 16 d. Parlamento rezoliucijose dėl Europos ateities pabrėžiama bendros institucinės struktūros ir Bendrijos metodo svarba ir pateikiama keletas Europos integracijai itin svarbių pasiūlymų ir iniciatyvų, galinčių padėti kurti Europos ateitį; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad Sąjunga turi spręsti savo ateities problemas vykdydama didesnę ir geresnę politinę integraciją, visapusiškai gerbdama ir propaguodama žmogaus teises, pagrindines laisves ir demokratinius principus ir dėdama bendras pastangas; pabrėžia, kad piliečiai nori tokios Europos, kuri saugotų jų teises ir socialinį modelį pagal pasidalijamojo suverenumo principą, o tam būtina tinkama politinė integracija; ragina valstybių ir vyriausybių vadovus siekti šio tikslo su nauju įkvėpimu laikantis solidarumo ir bendradarbiavimo principų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad visi valstybių ir vyriausybių vadovai, kurie kreipėsi į Parlamentą per plenarinių posėdžių diskusijas dėl Europos ateities, pripažino, kad ateities iššūkius būtina spręsti kartu ir geriau įgyvendinti tai, ką galima pasiekti tik bendromis pastangomis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pakartoja savo įsitikinimą, kad diferencijuota integracija turi išlikti atvira visoms valstybėms narėms ir toliau būti laikoma būdu glaudesnei Europos integracijai ir didesniam solidarumui užtikrinti, bet jos nereikėtų painioti su Europos pagal pageidavimus (à la carte) idėja; primygtinai teigia, kad šiuo metu vykstant diskusijoms dėl diferencijuotos integracijos būtina vengti suvokimo, kad Sąjungos valstybės narės suskirstomos į pirmosios ir antrosios klasės valstybes nares; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad diferencijuota integracija neturėtų būti būdas politinei integracijai mažinti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad krizė sukėlė disbalansą tarp pagrindinių Sąjungos institucijų ir kad Europos Vadovų Taryba naudojasi savo politine iniciatyva, darydama neigiamą poveikį Komisijos iniciatyvos teisei ir stiprindama tarpvyriausybinį metodą; vis dėlto mano, kad Bendrijos metodas labiausiai tinkamas Sąjungos veikimui; primena daugelį Parlamento šiuo klausimu priimtų rezoliucijų ir pakartoja savo raginimą Europos Vadovų Tarybai visapusiškai atsižvelgti į savo kompetencijos ribas, kaip nustatyta visų pirma ES sutarties 15 straipsnyje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pakartoja, kad vieningumas, kurio pagal Sutartis reikalaujama sprendžiant kai kuriuos esminius klausimus, yra beveik neįveikiama kliūtis svarbiais momentais ir priimant svarbius sprendimus, todėl sprendimų priėmimo procedūrų klausimu pasisako už tai, kad Taryboje būtų vadovaujamasi kvalifikuotos balsų daugumos principu, o priimant teisės aktus visose srityse, kur tik įmanoma, būtų taikoma įprasta teisėkūros procedūra; primena, kad pagal dabartines Sutartis tai galima pasiekti taikant įvairias nuostatas dėl pereigos (passerelle) arba tvirtesnio bendradarbiavimo atveju taikyti SESV 333 straipsnį; |
| --- | --- |

7.

| 8. | šiuo požiūriu palankiai vertina Pirmininko J.-C. Junckerio 2017 m. rugsėjo 13 d. ir 2018 m. rugsėjo 12 d. pranešime apie Europos Sąjungos padėtį paskelbtą ketinimą pasiūlyti Taryboje taikyti kvalifikuotos balsų daugumos principą tam tikrose konkrečiose politikos srityse, tačiau apgailestauja, kad į išvardytas sritis neįtrauktas reglamentas dėl daugiametės finansinės programos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | itin palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į tai, kad svarbu paspartinti sprendimų priėmimo procesą ir padaryti jį veiksmingesnį, ir į būtinybę Sąjungai išreikšti vieningą poziciją, pasiūlė taikyti kvalifikuotos balsų daugumos principą bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) srityje, kiek tai susiję su pozicijomis žmogaus teisių klausimais tarptautiniuose forumuose, sprendimais nustatyti sankcijų režimus ir sprendimus inicijuoti ar įgyvendinti civilines misijas reaguojant į krizines situacijas užsienyje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pakartoja savo pasiūlymą Tarybą paversti tikru teisėkūros organu, veikiančiu lygiomis teisėmis su Parlamentu, kaip nurodyta 2017 m. vasario 16 d. rezoliucijoje dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis, ir padidinti jos sprendimų priėmimo proceso skaidrumą; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į specialų Europos ombudsmeno pranešimą dėl Tarybos teisėkūros proceso skaidrumo ir COSAC delegacijų 2017 m. gruodžio 20 d. laišką, kuriame raginama užtikrinti didesnį politinių sprendimų priėmimo proceso skaidrumą, ypač Tarybos ir neformalių organų, pvz., Euro grupės, veikloje, kaip ne kartą prašė Parlamentas šiuo klausimu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad esama įvairių galimybių užtikrinti dinamiškesnę Komisijos veiklą, šiuo tikslu pritaikant Komisijos narių kolegijos struktūrą ir darbo metodus, pvz., skiriant Komisijos pirmininko pavaduotojus, atsakingus už politikos sričių grupę, arba skiriant vyresniuosius ir jaunesniuosius Komisijos narius; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad, nors Parlamentas neturi oficialios teisėkūros iniciatyvos teisės pagal galiojančias Sutartis, jis gali prašyti, kad Komisija pateiktų atitinkamą pasiūlymą klausimais, kuriais, jo nuomone, Sutartims įgyvendinti reikalingas Sąjungos teisės aktas, ir primena Komisijai apie jos prievolę pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (12) 10 straipsnį greitai ir išsamiai apsvarstyti prašymus pateikti pasiūlymus dėl Sąjungos teisės aktų; be to, primena, kad į šį tarpinstitucinį susitarimą taip pat įtrauktos nuostatos dėl tarpinstitucinių metinių ir daugiamečių programų rengimo, nes tai yra papildoma Parlamento priemonė formuoti teisėkūros darbotvarkę; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena savo pasiūlymą, pagal kurį galimos būsimos Sutarčių peržiūros atveju teisėkūros iniciatyvos teisė galėtų būti suteikta ir Parlamentui, kaip tiesioginiam ES piliečių atstovui; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primygtinai ragina sustiprinti Parlamento įgaliojimus atlikti tikrinimą, ypač tyrimo teisę, ir užtikrinti konkrečius, tikrus ir aiškiai apibrėžtus jo įgaliojimus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkreipia dėmesį į Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupės 2018 m. liepos 10 d. ataskaitą, kurioje pateikiama rekomendacijų dėl naujo darbo metodo, kiek tai susiję su subsidiarumo ir proporcingumo principais; mano, kad Parlamentas jau atkreipė dėmesį į daugelį šių rekomendacijų, visų pirma dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Sąjungoje ir išankstinio perspėjimo sistemos reformos tikslingumo; primena, jog darbo grupė nustatė, kad esama ES pridėtinės vertės visose esamose ES veiklos srityse, todėl nenustatė jokių pagal Sutartis apibrėžtų kompetencijos ar politikos sričių, kurios visos ar iš dalies turėtų būti galutinai grąžintos valstybėms narėms; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina įvairių institucijų rekomendacijas, kuriose raginama stiprinti nacionalinių parlamentų vaidmenį, ypač kontroliuojant savo šalių vyriausybių veiklą Europos Sąjungos institucijose; taip pat primena esminį vietos valdžios institucijų ir ypač regioninių parlamentų, turinčių teisėkūros galių, vaidmenį; |
| --- | --- |

16.

| 17. | akcentuoja bendradarbiavimo tarpinstituciniu lygmeniu svarbą, kartu gerbiant kiekvienos institucijos prerogatyvas, įtvirtintas Sutartyse (nauja tokio bendradarbiavimo sistema buvo sukurta 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniu susitarimu dėl geresnės teisėkūros), ir pabrėžia, kad supaprastinimas yra nuolat vykstanti veikla, kurios tikslas – užtikrinti, kad ES lygmens procesai ir procedūros būtų suprantamesni, kad būtų atsižvelgta į visų susijusių suinteresuotųjų šalių nuomones, o galiausiai piliečiams būtų lengviau dalyvauti Europos Sąjungos darbe; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina bendrą pareiškimą, kuriuo pritariama per Geteborge vykusį socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimą deramo darbo vietų ir ekonomikos augimo klausimais Tarybos, Parlamento ir Komisijos pasirašytam Europos socialinių teisių ramsčio dokumentui; pažymi, kad šiam ramsčiui įgyvendinti reikalingi įgūdžiai ir priemonės iš esmės yra vietos, regionų ir nacionalinių valdžios institucijų, taip pat socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės rankose, o Europos semestras yra tinkama priemonė valstybių narių veiklos rezultatams šioje srityje stebėti; be to, primena, kad šiuo klausimu socialinis dialogas pasirodė esąs būtina priemonė ES politikai ir teisėkūrai pagerinti ir jų socialiniam legitimumui stiprinti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į neprivalomą socialinio ramsčio pobūdį – toks ramstis savaime negali užtikrinti, kad ES prioritetai būtų perorientuoti iš ekonomikos, vidaus rinkos ir fiskalinės politikos sričių į socialinius tikslus; atkreipia dėmesį, kad pagal SESV 9 straipsnyje įtvirtintą horizontalią socialinę nuostatą reikalaujama, kad Sąjunga atidžiai atsižvelgtų į ES teisės aktų poveikį socialiniams standartams ir užimtumui ir tinkamai konsultuotųsi su suinteresuotaisiais socialiniais subjektais; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į dabartinį aplinkos būklės blogėjimą, aplinkos apsauga turi būti svarbus ES prioritetas, ji turi būti integruota į visas Sąjungos politikos kryptis ir veiksmus; pabrėžia, kad ES turėtų imtis veiksmingų priemonių, siekdama sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, padidinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį energijos rūšių derinyje ir paskatinti energijos taupymą iki tokio lygio, kuris būtinas siekiant įgyvendinti Paryžiaus susitarime nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | dar kartą ragina valstybes nares pasirašyti ir ratifikuoti peržiūrėtą Europos socialinę chartiją ir Europos socialinės apsaugos konvenciją (ETS Nr. 78); |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad svarbu ir toliau stiprinti ir galutinai sukurti ekonominę ir pinigų sąjungą siekiant padėti išsaugoti bendros valiutos stabilumą ir didinti valstybių narių ekonominės, fiskalinės ir darbo rinkos politikos konvergenciją ir socialinius standartus; pakartoja, kad visos valstybės narės, išskyrus atsisakiusią dalyvauti Daniją, privalo įsivesti eurą; remia tolesnius veiksmus plėtojant Europos stabilumo mechanizmą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia tvirto politinio įsipareigojimo, veiksmingo valdymo ir demokratinės atskaitomybės Europos ir nacionaliniu lygmenimis, visų pirma parlamentinės priežiūros įvairiais Europos semestro etapais; tokią priežiūrą turėtų vykdyti tiek Europos Parlamentas, tiek nacionaliniai parlamentai, kad būtų galima užtikrinti ekonominį ir finansinį euro zonos valdymą sustiprinant jo socialinį, ekonominį ir demokratinį legitimumą ir geriau įgyvendinant Sąjungos rekomendacijas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena savo nuomonę, išdėstytą 2017 m. vasario 16 d. rezoliucijoje dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų, kad fiskalinė ir ekonominė politika turėtų būti priskirta Sąjungos ir valstybių narių pasidalijamosios kompetencijos sričiai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkreipia dėmesį į Prancūzijos ir Vokietijos pozicijų dėl euro zonos biudžeto pajėgumo idėjos konvergenciją; pakartoja savo nuomonę, kad šis pajėgumas turėtų būti kuriamas ES sistemoje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą dėl Europos investicijų stabilizavimo priemonės ir svarsto naujas biudžeto priemones, kuriomis siekiama stabilizuoti padėtį; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą dėl reformų rėmimo programos; pabrėžia, kad svarbu nesumenkinti Parlamento bendro sprendimo ir ES lėšų panaudojimo priežiūros įgaliojimų; yra susirūpinęs, kad 2011–2017 m. laikotarpiu tik 9 proc. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų buvo visiškai įgyvendintos; atkreipia dėmesį į konvergencijos priemonę, kuri paskatins euro zonai nepriklausančias tvarią fiskalinę ir ekonominę politiką vykdančias valstybes nares įgyvendinti reformas bei atitikti euro įvedimo kriterijus ir padės joms tai padaryti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | teigiamai vertina būsimą programą „InvestEU“ ir pabrėžia, kad fondas turėtų toliau mažinti investicijų deficitą ES; remia investicijas į materialųjį ir nematerialųjį turtą, įskaitant kultūros paveldą, kad būtų paskatintas augimas, investicijos ir darbo vietų kūrimas, ypatingą dėmesį atkreipiant į mažąsias ir vidutines įmones (toliau – MVĮ), mažos ir vidutinės kapitalizacijos įmones ir socialines įmones, ir taip prisidedama prie gerovės didinimo, sąžiningesnio pajamų pasiskirstymo ir ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos Sąjungoje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkreipia dėmesį į Komisijos komunikatą dėl Europos ekonomikos ir finansų ministro; pažymi, kad sujungiant Komisijos pirmininko pavaduotojo, atsakingo už ekonomikos reikalus, ir Euro grupės pirmininko pareigybes būtų pagerinta parlamentinė atskaitomybė Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | laikosi nuomonės, kad būsimas ES biudžetas turėtų skatinti Europos pridėtinę vertę socialinio ir ekonominio poveikio požiūriu, remti ES politikos modernizavimą, užtikrinti finansavimą reaguojant į naujus iššūkius, toliau prisidėti prie ekonominės ir socialinės konvergencijos ir sanglaudos tarp valstybių narių ir jų viduje, kad būtų didinamas Europos solidarumas, stabilumas, lygybė ir pažangus, tvarus bei įtraukus augimas, be kita ko, atsižvelgiant į ES įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą, taip pat užtikrinti, kad būtų paisoma pagrindinių vertybių, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 2 ir 3 straipsniuose, ir kad jos būtų propaguojamos bei pasirūpinti naujais nuosavais ištekliais, atsižvelgiant į Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais darbą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl nuosavų išteklių, kuriuo įtraukiami nauji realūs nuosavi ištekliai, kaip prašė Parlamentas, tačiau apgailestauja, kad nebuvo įtraukti jokie kiti galimi pajamų šaltiniai; reiškia susirūpinimą dėl Komisijos pasiūlymo dėl 2021–2027 m. DFP, nes pagal jį trūksta finansinio įsipareigojimo dabartiniams ir būsimiems iššūkiams, su kuriais susiduria ir dar susidurs ES, įveikti; apgailestauja dėl kai kurių valstybių narių atsisakymo skirti daugiau lėšų ES, nors vieningai pripažįstama, kad būtina spręsti naujus iššūkius ir prisiimti atsakomybę, o tam reikia daugiau finansinių išteklių; atkreipia dėmesį į tai, kad lėšų naudojimas ES lygmeniu gali padėti sutaupyti lėšų nacionaliniu lygmeniu, išvengiant dubliavimosi ir pasinaudojant masto ekonomija; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti didesnę Europos semestro proceso ekonominę ir socialinę konvergenciją; pripažįsta Europos socialinių teisių ramsčio sukūrimo svarbą; pažymi, kad Europos semestras buvo sustiprintas ir supaprastintas, tačiau pabrėžia, kad geresnis nacionalinių parlamentų dalyvavimas padėtų pagerinti nacionalinę atsakomybę, o tai padėtų geriau įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, taip pagerinant Europos semestro procesą; atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės visų pirma atsakingos už tai, kad būtų pasirinkta tinkama ir tvari fiskalinė ir ekonominė politika; |
| --- | --- |

32.

| 33. | apgailestauja, kad iki šiol nebuvo imtasi jokių praktinių veiksmų dėl jo raginimo taikant bendro sprendimo procedūrą priimti konvergencijos kodeksą, kad būtų sukurta veiksmingesnė ekonominės politikos koordinavimo sistema; be to, nors ir pripažįsta, kad Europos semestras jau buvo supaprastintas, primena savo raginimą sudaryti tarpinstitucinį susitarimą suteikiant Parlamentui svarbesnį vaidmenį Europos semestro procese; atsižvelgdamas į tai, primena savo pasiūlymą, ypač atitinkantį rezoliuciją dėl Sutarties nuostatų dėl nacionalinių parlamentų įgyvendinimo, viso proceso metu nacionaliniu ir Europos lygmenimis geriau koordinuoti biudžeto kalendorius, kad Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai galėtų aktyviau dalyvauti įgyvendinant Europos semestrą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia įsipareigojimo užbaigti kurti bankų sąjungą svarbą ir būtinybę užtikrinti atvirumą ir vienodą požiūrį į visas bankų sąjungoje dalyvaujančias valstybes nares; primena, kad būtina toliau siekti užbaigti kurti bankų sąjungą, įskaitant Europos indėlių garantijų sistemą ir finansinio stabilumo stiprinimo priemones Bendro pertvarkymo fondui, nes jie yra privalomos priemonės siekiant mažinti riziką; |
| --- | --- |

34.

| 35. | teigiamai vertina pasiūlymus dėl kovos su pinigų plovimu, kuriuo Komisija pateikė atlikdama Europos finansų priežiūros institucijų sistemos (EFPIS) peržiūrą; ragina Tarybą kartu su Parlamentu užbaigti teisėkūros derybas iki šios teisėkūros kadencijos pabaigos, nes reikia stiprinti kovos su pinigų plovimu politiką siekiant ateityje išvengti situacijų, kai finansų įstaigos aktyviai skatina pinigų plovimą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją, pasitelkiant Europos priežiūros institucijas, nustatyti ir pašalinti vidaus rinkos kliūtis ir padėti užtikrinti vartotojų apsaugą; laikosi nuomonės, kad vienas iš pagrindinių Komisijos prioritetų turėtų būti veiksmingai užtikrinti ES teisės vykdymą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją pirmenybę teikti reglamentams, o ne direktyvoms, kaip teisinei bankų sąjungos ir finansinių paslaugų teisės priemonei, prireikus ir atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, kad būtų išvengta susiskaidymo ir situacijų, kai priežiūros institucijoms tenka spręsti klausimus, susijusius su skirtinga nacionaline tvarka; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad reikia skubiai užbaigti kurti kapitalo rinkų sąjungą; pabrėžia tai, kad stiprios ir gerai integruotos kapitalo rinkos papildo bankų sąjungą, nes jos prisideda prie rizikos pasidalijimo privačiajame sektoriuje, didindamos ekonominę konvergenciją ir padėdamos sušvelninti būsimus sukrėtimus, ir gali prireikus padėti geriau paskirstyti lėšas; ragina atlikti išsamų tinkamiausios sistemos tyrimą siekiant geriau atsižvelgti į sparčiai kintantį finansinių paslaugų pobūdį; atkreipia dėmesį į tai, kad geresnės prieigos prie papildomų finansavimo šaltinių galimybės būtų ypač naudingos startuoliams ir MVĮ, skatinant jų tvirtą augimą ir tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | teigiamai vertina iki šiol atliktą darbą ir mano, kad būtina tęsti išsamią galiojančių PVM teisės aktų peržiūrą; ragina stiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu ir slėpimu; atkreipia dėmesį į Komisijos darbą, susijusį su sąžiningu skaitmeninės ekonomikos apmokestinimu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina visas ES institucijas ir įstaigas, įskaitant Komisiją, Europos Centrinį Banką, Europos investicijų banką ir Bendrą priežiūros mechanizmą, dar labiau padidinti savo pastangas komunikacijos srityje siekiant geriau paaiškinti savo darbą ir pagerinti ES piliečiams prieinamą informaciją; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad Europa yra pozityvi jėga pasaulyje ir ji turėtų toliau atlikti šį vaidmenį, puoselėdama savo vertybes, daugiašališkumą ir tarptautinę teisę; primena, kad Sąjunga ir jos valstybės narės labiausiai prisideda prie tarptautinės paramos vystymuisi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palankiai vertina Tarybos sprendimą nustatyti nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO), suderintą metinę peržiūrą gynybos srityje (CARD) ir Europos gynybos fondą (EDF) kaip svarbius žingsnius siekiant bendros gynybos politikos ir atkreipia dėmesį į kai kurių valstybių narių pasiūlymus dėl ES saugumo tarybos ir Europos intervencinių priemonių iniciatyvos; primena savo raginimą įsteigti nuolatinę Gynybos ministrų tarybą, kuriai pirmininkautų Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai, ir pabrėžia, kad svarbu užtikrinti tinkamą demokratinę atskaitomybę už šioje srityje priimamus sprendimus ir būtina sustiprinti Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų bendradarbiavimą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina Europos civilinės saugos mechanizmo stiprinimą ir dar kartą ragina sukurti Europos civilinės saugos korpusą, atsižvelgiant į tai, kad esamos Sutartys yra tinkamas pagrindas šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | primena apie Sąjungos ketinimą prisijungti prie Europos žmogaus teisių konvencijos; taip pat ragina įtraukti Euratomo sutarties nuostatas į ES sutartį ir SESV; |
| --- | --- |

44.

| 45. | apgailestauja, kad valstybės narės nėra pasiekusios susitarimo dėl visapusiškos ES lygmens imigracijos politikos prioritetų ir įgyvendinimo, kad būtų galima organizuoti ir reguliuoti migracijos srautus, veiksmingiau kontroliuoti ES išorės sienas, bendradarbiauti su kilmės ir tranzito šalimis, užtikrinti pagarbą pagrindinėms migrantų ir prieglobsčio prašytojų teisėms ir siekti kitų tikslų; pabrėžia, kad reikia spręsti klausimus, susijusius su akivaizdžiais valstybių narių reiškiamų interesų prieštaravimais ir piliečių reiškiamu nepasitenkinimu, siekiant išvengti grėsmės Europos integracijos projektui, kuriam daromas tiesioginis neigiamas poveikis dėl euroskeptikų partijų manipuliavimo migracijos problema; |
| --- | --- |

45.

| 46. | primena savo poziciją dėl Dublino sistemos peržiūros; be to, pabrėžia, kad svarbu stiprinti partnerystę su Afrika, ir atkreipia dėmesį į 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos komunikatą „Teisėtų atvykimo į Europą būdų stiprinimas – neatsiejama suderintos ir visapusiškos migracijos politikos dalis“ (COM(2018)0635); |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia bendros žemės ūkio politikos (toliau – BŽŪP), remiamos skiriant tinkamo dydžio biudžetą, svarbą; primena, kad BŽŪP itin svarbi Sąjungos istorijai; atkreipia dėmesį į fundamentalų jos vaidmenį užtikrinant kaimo regionų gyvybingumą ir saugų maisto tiekimą; pažymi, kad būsimoji BŽŪP reforma suteikia galimybę geriau įgyvendinti jos tikslus; atkreipia dėmesį į tai, kad BŽŪP yra viena seniausių politikos sričių ir kad ji turi likti viena svarbiausių ir labiausiai integruotų politikos sričių, taip pat kad pagal ją bus toliau prisidedama prie Europos ateities kūrimo užtikrinant didesnę integraciją, aplinkos išsaugojimą, aprūpinimą maistu ir ES piliečių saugumą; pažymi, kad žemės ūkio ir kaimo plėtros politikai būdingas didelis potencialas aprūpinimo viešosiomis gėrybėmis požiūriu; pabrėžia, kad Europos ūkininkavimas atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį aprūpinant planetą maistu ir užtikrinant darbo vietas 46 mln. žmonių; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį išsaugant dirvožemio, vandens ir kitų gamtos išteklių būklę bei kokybę atlieka BŽŪP; pabrėžia, kad žemės ūkis atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį įgyvendinant Sąjungos prioritetus, susijusius su klimato kaitos poveikio švelninimu ir darnaus vystymosi skatinimu; pabrėžia, kad, siekiant atremti daugybę iššūkių, su kuriais Sąjungai teks susidurti ateityje, svarbi gerai finansuojama ir reformuota BŽŪP; pabrėžia, kad BŽŪP susijusi ne tik su ūkininkavimu ir ūkininkais, bet ir su pagalba didesnėms kaimo bendruomenėms, kuriose vykdoma ši veikla, bei jų plėtra; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia, kad bendra prekybos politika ir toliau turi būti pagrindinis Sąjungos išorės politikos ramstis, turint omenyje tai, kad ji daro tiesioginę įtaką piliečių gyvenimui, ir turi padėti Sąjungai prisitaikyti prie savo naujo vaidmens pasaulyje, kurio tarptautinėje arenoje yra daugybė pagrindinių veikėjų; primygtinai ragina Tarybą, Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą bendradarbiauti šiose srityse:






  a) | stiprinti bendrą prekybos politiką integruojant ją į platesnę politikos sistemą; imtis iniciatyvos pasaulio prekybos politikos klausimu daugiašaliu ir dvišaliu lygmenimis; |
| --- | --- | --- |

48.

a)

stiprinti bendrą prekybos politiką integruojant ją į platesnę politikos sistemą; imtis iniciatyvos pasaulio prekybos politikos klausimu daugiašaliu ir dvišaliu lygmenimis;

| b) | imtis lyderės vaidmens ginant atvirą, taisyklėmis pagrįstą, sąžiningą ir į darnų vystymąsi orientuotą pasaulinę prekybos sistemą, užtikrinant, kad ES įmonės pasauliniu mastu galėtų veikti vienodomis sąlygomis, taikant nuspėjamas taisykles, sąžiningą konkurenciją ir apibrėžtas prievoles, o tai turėtų apimti konstruktyvų darbą dėl bendros Sąjungos pozicijos JT tarpvyriausybinėse derybose dėl atsakomybės už žmogaus teisių pažeidimus ir įmonių atskaitomybės bei įpareigojančių išsamaus patikrinimo prievolių, susijusių su tiekimo ir gamybos grandinėmis, skatinimą; |
| --- | --- |

b)

imtis lyderės vaidmens ginant atvirą, taisyklėmis pagrįstą, sąžiningą ir į darnų vystymąsi orientuotą pasaulinę prekybos sistemą, užtikrinant, kad ES įmonės pasauliniu mastu galėtų veikti vienodomis sąlygomis, taikant nuspėjamas taisykles, sąžiningą konkurenciją ir apibrėžtas prievoles, o tai turėtų apimti konstruktyvų darbą dėl bendros Sąjungos pozicijos JT tarpvyriausybinėse derybose dėl atsakomybės už žmogaus teisių pažeidimus ir įmonių atskaitomybės bei įpareigojančių išsamaus patikrinimo prievolių, susijusių su tiekimo ir gamybos grandinėmis, skatinimą;

| c) | nuolat visapusiškai ir nedelsiant informuoti Parlamentą apie derybas ir Tarybos įgaliojimus, taip pat teikti informaciją per visą tarptautinių susitarimų įgyvendinimo ciklą, siekiant užtikrinti, kad Parlamentas galėtų naudotis savo įgaliojimais ir prerogatyvomis; supaprastinti ir sutrumpinti derybų procesus ir stiprinti Parlamento vykdomą tikrinimą visais jų etapais; didinti skaidrumą ES piliečiams prieš derybų pradžią paskelbiant derybinius nurodymus (įgaliojimus) dėl prekybos susitarimų; visapusiškai laikytis Sutarties nuostatų ir naujausios ES teismų praktikos, pagal kurias bendra prekybos politika priskiriama išimtinei Sąjungos kompetencijai; |
| --- | --- |

c)

nuolat visapusiškai ir nedelsiant informuoti Parlamentą apie derybas ir Tarybos įgaliojimus, taip pat teikti informaciją per visą tarptautinių susitarimų įgyvendinimo ciklą, siekiant užtikrinti, kad Parlamentas galėtų naudotis savo įgaliojimais ir prerogatyvomis; supaprastinti ir sutrumpinti derybų procesus ir stiprinti Parlamento vykdomą tikrinimą visais jų etapais; didinti skaidrumą ES piliečiams prieš derybų pradžią paskelbiant derybinius nurodymus (įgaliojimus) dėl prekybos susitarimų; visapusiškai laikytis Sutarties nuostatų ir naujausios ES teismų praktikos, pagal kurias bendra prekybos politika priskiriama išimtinei Sąjungos kompetencijai;

| d) | į prekybos susitarimus sistemingai įtraukti privalomus ir įgyvendinamus skyrius dėl skaitmeninės prekybos, MVĮ, prekybos ir darnaus vystymosi, taip pat lyčių lygybės nuostatas ir imtis lyderės vaidmens šiais klausimais daugiašalėse diskusijose; ginti ES piliečių duomenų privatumą; |
| --- | --- |

d)

į prekybos susitarimus sistemingai įtraukti privalomus ir įgyvendinamus skyrius dėl skaitmeninės prekybos, MVĮ, prekybos ir darnaus vystymosi, taip pat lyčių lygybės nuostatas ir imtis lyderės vaidmens šiais klausimais daugiašalėse diskusijose; ginti ES piliečių duomenų privatumą;

| e) | stiprinti bendros prekybos politikos suderinamumą su BUSP, Europos vystymosi politika ir klimato politika, kad būtų užtikrintos vertybės ir tikslai, nustatyti ES sutarties 3 straipsnio 5 dalyje ir SESV 21, 207 ir 208 straipsniuose, visapusiškai laikantis Europos konsensuso dėl vystymosi; |
| --- | --- |

e)

stiprinti bendros prekybos politikos suderinamumą su BUSP, Europos vystymosi politika ir klimato politika, kad būtų užtikrintos vertybės ir tikslai, nustatyti ES sutarties 3 straipsnio 5 dalyje ir SESV 21, 207 ir 208 straipsniuose, visapusiškai laikantis Europos konsensuso dėl vystymosi;

| 49. | mano, kad Sąjunga turėtų ir toliau skatinti tarptautinę prekybą ir kartu ginti socialinius, darbo ir aplinkos apsaugos standartus; įspėja dėl prekybos karų, kuriuose nėra laimėtojų, tik didėja politinė ir saugumo įtampa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primena, jog Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad atsižvelgdama į Europos Parlamento rinkimus ir atitinkamai pasikonsultavusi, Europos Vadovų Taryba, spręsdama kvalifikuota balsų dauguma, siūlo Europos Parlamentui kandidatą į Komisijos pirmininkus; pabrėžia savo pasiryžimą vadovaujantis Lisabonos sutartimi tęsti pagrindinių kandidatų (Spitzenkandidaten) procesą renkant kitą Komisijos pirmininką ir palankiai vertina Komisijos ir kai kurių valstybių narių pritarimą šiuo klausimu; pabrėžia, kad vykdant Komisijos pirmininko paskyrimo procedūrą labai svarbu tinkamai konsultuotis su Parlamentu, nes po rinkimų jis nustatys kandidatą, kurio kandidatūrai galės būti pritarta visų Parlamentą narių balsų dauguma, ir savo vidaus svarstymų rezultatus perduos Europos Vadovų Tarybai; primena, kad kandidatas vienos iš Europos politinių partijų turi būti paskirtas pagrindiniu kandidatu (Spitzenkandidat) ir kad rengiantis Europos Parlamento rinkimams jis turi vykdyti kampaniją siekdamas būti paskirtas Komisijos pirmininku; mano, kad tokia praktika puikiai pasitvirtino, nes taip stiprinamas Europos Parlamento rinkimų socialinis legitimumas ir Europos Parlamento, kaip Europos pilietiškumo ir Europos demokratijos rodiklio, viršnacionalinis vaidmuo; dar kartą įspėja, kad, vykstant Komisijos pirmininko paskyrimo procedūrai, Europos Parlamentas bus pasirengęs atmesti bet kurio asmens, kuris nebuvo paskirtas pagrindiniu kandidatu (Spitzenkandidat) rengiantis Europos Parlamento rinkimams, kandidatūrą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | apgailestauja dėl dažnų ir plačiai paplitusių bandymų nepopuliarius sprendimus priskirti Briuseliui ir nacionalines valdžios institucijas atleisti nuo jų įsipareigojimų ir politikos, nes toks neteisingas ir oportunistinis elgesys kenkia Europai, skatina antieuropinius jausmus ir nacionalizmą ir diskredituoja ES institucijas; be to, mano, kad klaidingas sprendimų priskyrimas neatitinka reikalavimo dėl atskaitomybės už vyriausybės veiksmus; pabrėžia, jog norint, kad Sąjungos politika duotų rezultatų ir būtų puoselėjamas Sąjungos, valstybių narių ir piliečių tarpusavio pasitikėjimas, nepaprastai svarbus tinkamas ES teisės įgyvendinimas ir taikymas, ir reiškia susirūpinimą dėl valstybių narių, kurios sąmoningai to nedaro, veiksmų; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad reikia atidžiau vertinti ES politikos socialinius ir aplinkosauginius padarinius, taip pat atsižvelgiant į teisės aktų Europos Sąjungos lygmeniu nebuvimo kaštus (vadinamieji ES veiksmų nebuvimo kaštai); |
| --- | --- |

52.

| 53. | akcentuoja būtinybę ypatingą dėmesį skirti ES administracinių procedūrų teisei – tai pažymima ir Europos Parlamento 2016 m. birželio 9 d. rezoliucijoje (13), kurioje raginta sukurti atvirą, veiksmingą ir nepriklausomą Europos Sąjungos administraciją; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad būtina stiprinti Europos viešąją erdvę kaip viršnacionalinę demokratijos erdvę; pabrėžia, kad pagrindinės Europai kylančios problemos turi būti sprendžiamos ir svarstomos žvelgiant iš Europos, o ne iš nacionalinės perspektyvos ir kad tai darant turi būti visapusiškai įgyvendinamos ES sutarties 10 ir 11 straipsniuose įtvirtintos nuostatos; pažymi, kad dėl šios priežasties Europos demokratija turi stiprinti savo tikslų ir uždavinių tarpvalstybinį aspektą, kartu skatindama Europos pilietiškumą, grindžiamą bendromis Europos Sąjungos vertybėmis, užtikrinant informuotumo apie Europos Sąjungos institucijas didinimą ir patariamojo bei labiau dalyvaujamojo pobūdžio visuomeninę sistemą, taip pat labiau europinio, o ne nacionalinio pobūdžio kampaniją rengiantis būsimiems 2019 m. Europos Parlamento rinkimams; |
| --- | --- |

54.

| 55. | palankiai vertina Sąjungos poziciją, kurios laikomasi vykstančiose derybose dėl tvarkingo Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos, ir pabrėžia ES institucijų ir valstybių narių demonstruojamą išskirtinę vienybę; pažymi, kad derybose įgyta patirtis rodo didžiulį tokių sprendimų sudėtingumą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad nei nacionaliniu suverenitetu, nei subsidiarumu negalima pagrįsti ar pateisinti valstybės narės sistemingo atsisakymo laikytis pagrindinių Europos Sąjungos vertybių, kuriomis remiantis buvo parengti ES Sutarčių įžanginiai straipsniai, kuriems savo noru pritarė ir kurių laikytis įsipareigojo visos valstybės narės; taip pat pabrėžia, kad šių vertybių puoselėjimas yra itin svarbus ES projekto darnai, visų europiečių teisėms ir būtinam valstybių narių tarpusavio pasitikėjimui; dar kartą prašo Komisijos skubiai pateikti pasiūlymą atsižvelgiant į jo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | primena, kad, kaip nurodo Teisingumo Teismas (sujungtos bylos C-8/15 P–C-10/15 P (14)), Europos Sąjungos institucijos privalo gerbti ir laikytis ES pagrindinių teisių chartijos nuostatų, net jei jos veikia už Sąjungos teisinės sistemos ribų; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pakartoja, kad vykstant diskusijoms dėl Europos ateities, reikia apsvarstyti, kaip būtų galima reformuoti Sąjungos biudžeto sistemą, norint užtikrinti pakankamą biudžetą, leidžiantį finansuoti suplanuotą politiką, ir geresnę nuspėjamumo ir reagavimo spartos pusiausvyrą, taip pat kaip užtikrinti, kad bendra finansavimo tvarka nebūtų sudėtingesnė nei būtina Sąjungos politikos tikslams pasiekti ir atskaitomybei užtikrinti; laikosi nuomonės, kad prireikus politikai reikia numatyti griežtesnes išankstines sąlygas nekeliant pavojaus programų veiksmingumui, siekiant užtikrinti, kad naudojant Sąjungos lėšas būtų užtikrintas patikimas finansų valdymas; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pabrėžia, kad svarbu skirti ypatingą dėmesį didesniam lėšų naudojimo efektyvumui ir demokratinės ES biudžeto kontrolės mechanizmams; ragina visas ES institucijas tobulinti savo procedūras ir praktiką, kuria siekiama saugoti Sąjungos finansinius interesus, ir aktyviai prisidėti prie į rezultatus orientuoto biudžeto vykdymo proceso; yra įsitikinęs, kad šiame kontekste biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra yra būtina demokratinės atskaitomybės Sąjungos piliečiams priemonė, ir primena apie ne kartą kilusius sunkumus dėl nepakankamo Tarybos bendradarbiavimo; primygtinai prašo, kad Taryba būtų atskaitinga ir skaidri, kaip ir kitos institucijos; pabrėžia, kad tam neturėtų būti daroma jokių išimčių; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atkreipia dėmesį į korupcijos reiškinį, kuris sukelia didelių finansinių padarinių ir kelia rimtą grėsmę demokratijai, teisinės valstybės principui ir viešosioms investicijoms; nurodo, kad svarbu apsaugoti ES mokesčių mokėtojų pinigus nuo sukčiavimo ir kitos neteisėtos veiklos, nuo kurios nukenčia Sąjungos finansiniai interesai; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pakartoja, kad atsižvelgdama į esamą integracijos projekto padėtį, ES turi išnaudoti visas įmanomas galimybes, kad užtikrintų visišką Lisabonos sutarties įgyvendinimą; pažymi, kad tolesnė Sutarčių peržiūra turėtų būti vykdoma sušaukiant konventą, kurio atstovų sudėtis užtikrintų įtrauktį ir suteiktų platformą svarstymams ir suinteresuotųjų subjektų bei piliečių dalyvavimui, siekiant diskutuoti ir padaryti išvadas atsižvelgiant į įvairų Sąjungos institucijų ir kitų įstaigų indėlį į svarstymų apie Europos ateitį procesą ir valstybių ar vyriausybių vadovų, nacionalinių parlamentų ir pilietinės visuomenės atstovų, taip pat konsultacijose su piliečiais pateiktus pasiūlymus; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad svarstymų apie Europos ateitį procesas jau prasidėjo remiantis įvairiomis Parlamento, Europos Vadovų Tarybos ir Komisijos pozicijomis dėl ES reformos; apgailestauja, kad, nepaisant šių pozicijų, numatytos tik nedidelės reformos; pabrėžia, kad, išrinkus naujos sudėties Parlamentą ir paskyrus naujos sudėties Komisiją, jie turėtų pasinaudoti ankstesnės kadencijos metu nuveiktu darbu ir pradėti darbą dėl pateiktų pasiūlymų; |
| --- | --- |

62.

| 63. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  OL C 215, 2018 6 19, p. 162.

(2)  OL C 242, 2018 7 10, p. 24.

(3)  OL C 252, 2018 7 18, p. 215.

(4)  OL C 252, 2018 7 18, p. 201.

(5)  OL C 252, 2018 7 18, p. 235.

(6)  OL C 263, 2018 7 25, p. 125.

(7)  OL C 345, 2017 10 13, p. 11.

(8)  OL C 306, 2017 9 15, p. 1.

(9)  OL L 45, 2018 2 17, p. 40.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0056.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0186.

(12)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

(13)  OL C 86, 2018 3 6, p. 126.

(14)  2016 m. rugsėjo 20 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimas Ledra Advertising Ltd ir kiti / Europos Komisija ir Europos Centrinis Bankas, ECLI:EU:C:2016:701.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/102 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/102

---

P8_TA(2019)0111

Priešiška reakcija į moterų teises ir lyčių lygybę ES

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl priešiškos reakcijos į moterų teises ir lyčių lygybę ES (2018/2684(RSP))

(2020/C 449/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijai skirtą klausimą dėl priešiškos reakcijos į moterų teises ir lyčių lygybę ES (O-000135/2018 – B8-0005/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijai skirtą klausimą dėl priešiškos reakcijos į moterų teises ir lyčių lygybę ES (O-000135/2018 – B8-0005/2019),

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 8 ir 153 straipsnius (dėl moterų ir vyrų lygybės), 10 ir 19 straipsnius (dėl nediskriminavimo) ir 6, 9 bei 168 straipsnius (dėl sveikatos), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 8 ir 153 straipsnius (dėl moterų ir vyrų lygybės), 10 ir 19 straipsnius (dėl nediskriminavimo) ir 6, 9 bei 168 straipsnius (dėl sveikatos),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2 ir 3 straipsnius, kuriais nustatytas lyčių lygybės ir nediskriminavimo, kaip vienos pagrindinių Sąjungos vertybių, principas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2 ir 3 straipsnius, kuriais nustatytas lyčių lygybės ir nediskriminavimo, kaip vienos pagrindinių Sąjungos vertybių, principas,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 21 straipsnį (nediskriminavimas), 23 straipsnį (moterų ir vyrų lygybė) ir 35 straipsnį (sveikatos priežiūra), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 21 straipsnį (nediskriminavimas), 23 straipsnį (moterų ir vyrų lygybė) ir 35 straipsnį (sveikatos priežiūra),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo mėn. Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, taip pat į 1994 m. rugsėjo mėn. Tarptautinės konferenciją gyventojų ir vystymosi klausimais (Kairo konferencija) ir jos veiksmų programą, taip pat atitinkamų jų peržiūros konferencijų rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo mėn. Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, taip pat į 1994 m. rugsėjo mėn. Tarptautinės konferenciją gyventojų ir vystymosi klausimais (Kairo konferencija) ir jos veiksmų programą, taip pat atitinkamų jų peržiūros konferencijų rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK),

| — | atsižvelgdamas į JT Konvenciją dėl diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Konvenciją dėl diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos organizuoto 2017 m. metinio kolokviumo pagrindinių teisių klausimais „Moterų teisės neramiais laikais“ išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos organizuoto 2017 m. metinio kolokviumo pagrindinių teisių klausimais „Moterų teisės neramiais laikais“ išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi priešišką reakciją galima apibrėžti kaip priešinimąsi pažangumo reikalaujantiems socialiniams pokyčiams, įgytų teisių regresą arba nelygiateisiško status quo išlaikymą ir kadangi priešiška reakcija į moterų teises ir lyčių lygybę kelia itin didelį susirūpinimą; kadangi toks pasipriešinimas gali būti vykdomas neatsižvelgiant į asmens socialinę padėtį ar amžių, gali būti formalaus ar neformalaus pobūdžio ir gali būti susijęs su pasyviomis ar aktyviomis strategijomis, kuriomis siekiama toliau daryti pažangą stengiantis pakeisti teisės aktus ar politiką, o tai galiausiai ribotų piliečių įgytas teises; kadangi šiuos veiksmus lydėjo melagingos naujienos ir žalingi stereotipiniai įsitikinimai; |
| --- | --- |

A.

kadangi priešišką reakciją galima apibrėžti kaip priešinimąsi pažangumo reikalaujantiems socialiniams pokyčiams, įgytų teisių regresą arba nelygiateisiško status quo išlaikymą ir kadangi priešiška reakcija į moterų teises ir lyčių lygybę kelia itin didelį susirūpinimą; kadangi toks pasipriešinimas gali būti vykdomas neatsižvelgiant į asmens socialinę padėtį ar amžių, gali būti formalaus ar neformalaus pobūdžio ir gali būti susijęs su pasyviomis ar aktyviomis strategijomis, kuriomis siekiama toliau daryti pažangą stengiantis pakeisti teisės aktus ar politiką, o tai galiausiai ribotų piliečių įgytas teises; kadangi šiuos veiksmus lydėjo melagingos naujienos ir žalingi stereotipiniai įsitikinimai;

| B. | kadangi moterų teisės – žmogaus teisės; |
| --- | --- |

B.

kadangi moterų teisės – žmogaus teisės;

| C. | kadangi lyčių lygybės lygis dažnai yra indikacinis ir gali būti naudojamas pirmas įspėjimas apie blogėjančią pagrindinių teisių ir vertybių, įskaitant demokratiją ir įstatymo viršenybės principą tam tikroje visuomenėje, padėtį; kadangi pastangos apriboti ar pabloginti moterų teises dažnai yra didesnio visuomeninio konflikto ženklas; |
| --- | --- |

C.

kadangi lyčių lygybės lygis dažnai yra indikacinis ir gali būti naudojamas pirmas įspėjimas apie blogėjančią pagrindinių teisių ir vertybių, įskaitant demokratiją ir įstatymo viršenybės principą tam tikroje visuomenėje, padėtį; kadangi pastangos apriboti ar pabloginti moterų teises dažnai yra didesnio visuomeninio konflikto ženklas;

| D. | kadangi visos valstybės narės pagal tarptautinę teisę ir ES sutartis yra prisiėmusios įsipareigojimų ir pareigų laikytis pagrindinių teisių ir moterų teisių ir jas užtikrinti, saugoti ir įgyvendinti; |
| --- | --- |

D.

kadangi visos valstybės narės pagal tarptautinę teisę ir ES sutartis yra prisiėmusios įsipareigojimų ir pareigų laikytis pagrindinių teisių ir moterų teisių ir jas užtikrinti, saugoti ir įgyvendinti;

| E. | kadangi moterų ir vyrų lygybė yra pagrindinė ES vertybė; kadangi teisė į vienodą požiūrį ir nediskriminavimą yra Sutartyse įtvirtinta pagrindinė teisė, kuri turėtų būti užtikrinama priimant teisės aktus bei teismo sprendimus ir taikoma praktikoje bei kasdienio gyvenimo srityse; |
| --- | --- |

E.

kadangi moterų ir vyrų lygybė yra pagrindinė ES vertybė; kadangi teisė į vienodą požiūrį ir nediskriminavimą yra Sutartyse įtvirtinta pagrindinė teisė, kuri turėtų būti užtikrinama priimant teisės aktus bei teismo sprendimus ir taikoma praktikoje bei kasdienio gyvenimo srityse;

| F. | kadangi SESV 8 straipsnyje nustatyta, kad „visoje savo veikloje Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę“; kadangi pagrindinė atsakomybė už šių skirtumų panaikinimą tenka valstybėms narėms; |
| --- | --- |

F.

kadangi SESV 8 straipsnyje nustatyta, kad „visoje savo veikloje Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę“; kadangi pagrindinė atsakomybė už šių skirtumų panaikinimą tenka valstybėms narėms;

| G. | kadangi lyčių lygybės indeksas atskleidžia, kad nelygybė išlieka, o nuo 2005 m. iki 2015 m. padaryta labai maža pažanga; kadangi visose valstybėse narėse vis dar reikia esminių pertvarkų, kad būtų sukurta lyčių požiūriu lygi visuomenė, kurioje moterys ir vyrai visose gyvenimo ir darbo srityse būtų vienodai atstovaujami, gerbiami ir jaustųsi saugūs; kadangi lyčių lygybės politikos poveikis yra naudingas visiems žmonėms ir ši politika daro teigiamą įtaką visai visuomenei; kadangi, jeigu nustosime daryti pažangą moterų teisių srityje, regresuosime; |
| --- | --- |

G.

kadangi lyčių lygybės indeksas atskleidžia, kad nelygybė išlieka, o nuo 2005 m. iki 2015 m. padaryta labai maža pažanga; kadangi visose valstybėse narėse vis dar reikia esminių pertvarkų, kad būtų sukurta lyčių požiūriu lygi visuomenė, kurioje moterys ir vyrai visose gyvenimo ir darbo srityse būtų vienodai atstovaujami, gerbiami ir jaustųsi saugūs; kadangi lyčių lygybės politikos poveikis yra naudingas visiems žmonėms ir ši politika daro teigiamą įtaką visai visuomenei; kadangi, jeigu nustosime daryti pažangą moterų teisių srityje, regresuosime;

| H. | kadangi lygybės skatinimo politika turi būti grindžiama vienodų moterų ir vyrų galimybių sudarymu, tuo pat metu remiant moteris ir vyrus, siekiančius suderinti darbą bei šeimos gyvenimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi lygybės skatinimo politika turi būti grindžiama vienodų moterų ir vyrų galimybių sudarymu, tuo pat metu remiant moteris ir vyrus, siekiančius suderinti darbą bei šeimos gyvenimą;

| I. | kadangi pažanga lyčių lygybės srityje ir skatinant moterų teises nėra savaiminė ir tolygi; kadangi siekiant apsaugoti ir skatinti lyčių lygybę reikia nuolat stengtis; |
| --- | --- |

I.

kadangi pažanga lyčių lygybės srityje ir skatinant moterų teises nėra savaiminė ir tolygi; kadangi siekiant apsaugoti ir skatinti lyčių lygybę reikia nuolat stengtis;

| J. | kadangi moterų diskriminacija turi daug formų, įskaitant struktūrinę ir ekonominę diskriminaciją ir diskriminaciją darbo vietoje, kurios nesimato ir apie kurią tylima, nes ji reiškiasi visur; |
| --- | --- |

J.

kadangi moterų diskriminacija turi daug formų, įskaitant struktūrinę ir ekonominę diskriminaciją ir diskriminaciją darbo vietoje, kurios nesimato ir apie kurią tylima, nes ji reiškiasi visur;

| K. | kadangi pastarąjį dešimtmetį pasaulio ir Europos lygmenimis stebime matomą ir organizuotą puolimą prieš lyčių lygybę ir moterų teises, be kita ko, ir ES, o ypač keliose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

K.

kadangi pastarąjį dešimtmetį pasaulio ir Europos lygmenimis stebime matomą ir organizuotą puolimą prieš lyčių lygybę ir moterų teises, be kita ko, ir ES, o ypač keliose valstybėse narėse;

| L. | kadangi priešiška reakcija pastebima ir ES lygmeniu ir kadangi tai, jog ES Komisija šios Parlamento kadencijos pradžioje nusprendė netęsti ankstesnės lyčių lygybės strategijos, ir toliau yra pagrindas apgailestauti; |
| --- | --- |

L.

kadangi priešiška reakcija pastebima ir ES lygmeniu ir kadangi tai, jog ES Komisija šios Parlamento kadencijos pradžioje nusprendė netęsti ankstesnės lyčių lygybės strategijos, ir toliau yra pagrindas apgailestauti;

| M. | kadangi atrodo, kad pagrindiniai šios priešiškos reakcijos prieš moterų teises ir lyčių lygybę taikiniai visose šalyse yra tie patys ir apima esmines institucinės ir politinės lyčių lygybės ir moterų teisių sistemos sritis, pavyzdžiui, lyčių aspekto integravimą, socialinę ir darbo apsaugą, švietimą, lytinę ir reprodukcinę sveikatą ir teises, smurto prieš moteris, smurto dėl lyties prevenciją ir kovą su šiomis smurto formomis, taip pat LGBTI+ teises, moterų dalyvavimą politinių sprendimų priėmimo organuose, veiklos erdvę ir tinkamą finansavimą moterų organizacijoms; kadangi kai kurie kovotojai prieš žmogaus teises ir organizacijos savo strategijomis siekia panaikinti esamus teisės aktus, reglamentuojančius pagrindines žmogaus teises, susijusias su: lytiškumu ir reprodukcija, įskaitant teises naudotis moderniais kontracepcijos metodais, pagalbinėmis reprodukcinėmis technologijomis ar teise į saugų abortą; lesbiečių, gėjų, biseksualų, translyčių ir interseksualių asmenų (LGBTI asmenų) lygybe; teise į mokslinius tyrimus su kamieninėmis ląstelėmis ir teise pakeisti lytinę tapatybę ar lytį nesibaiminant teisinio persekiojimo; |
| --- | --- |

M.

kadangi atrodo, kad pagrindiniai šios priešiškos reakcijos prieš moterų teises ir lyčių lygybę taikiniai visose šalyse yra tie patys ir apima esmines institucinės ir politinės lyčių lygybės ir moterų teisių sistemos sritis, pavyzdžiui, lyčių aspekto integravimą, socialinę ir darbo apsaugą, švietimą, lytinę ir reprodukcinę sveikatą ir teises, smurto prieš moteris, smurto dėl lyties prevenciją ir kovą su šiomis smurto formomis, taip pat LGBTI+ teises, moterų dalyvavimą politinių sprendimų priėmimo organuose, veiklos erdvę ir tinkamą finansavimą moterų organizacijoms; kadangi kai kurie kovotojai prieš žmogaus teises ir organizacijos savo strategijomis siekia panaikinti esamus teisės aktus, reglamentuojančius pagrindines žmogaus teises, susijusias su: lytiškumu ir reprodukcija, įskaitant teises naudotis moderniais kontracepcijos metodais, pagalbinėmis reprodukcinėmis technologijomis ar teise į saugų abortą; lesbiečių, gėjų, biseksualų, translyčių ir interseksualių asmenų (LGBTI asmenų) lygybe; teise į mokslinius tyrimus su kamieninėmis ląstelėmis ir teise pakeisti lytinę tapatybę ar lytį nesibaiminant teisinio persekiojimo;

| N. | kadangi moterims ypač didelį poveikį daro mažų garantijų darbas ir įvairios netipinio darbo formos; kadangi 2008–2014 m. laikotarpiu dėl visą ES apėmusios gilios ekonomikos krizės labai padidėjo nedarbo lygis, o 2014 m. moterų nedarbo lygis (10,4 proc.) vis dar buvo didesnis nei vyrų (10,2 proc.); kadangi ekonomikos krizė padarė poveikį visai Europos Sąjungai, ypač kaimo vietovėms, kuriose susiduriama su katastrofiškai dideliu nedarbu, skurdu ir gyventojų skaičiaus mažėjimu, o šį poveikį labiausiai patiria moterys; |
| --- | --- |

N.

kadangi moterims ypač didelį poveikį daro mažų garantijų darbas ir įvairios netipinio darbo formos; kadangi 2008–2014 m. laikotarpiu dėl visą ES apėmusios gilios ekonomikos krizės labai padidėjo nedarbo lygis, o 2014 m. moterų nedarbo lygis (10,4 proc.) vis dar buvo didesnis nei vyrų (10,2 proc.); kadangi ekonomikos krizė padarė poveikį visai Europos Sąjungai, ypač kaimo vietovėms, kuriose susiduriama su katastrofiškai dideliu nedarbu, skurdu ir gyventojų skaičiaus mažėjimu, o šį poveikį labiausiai patiria moterys;

| O. | kadangi pastarąjį dešimtmetį populiarinant ir įgyvendinant moterų teises moterų organizacijos, grupės ir moterų teisių gynėjai skatino teisės aktų kūrimą ir politikos plėtrą ir tam vadovavo; kadangi jos susiduria su dideliais sunkumais norėdamos gauti finansavimą dėl ribojančių kriterijų ir administracinės naštos, taip pat dėl vis labiau priešiškos aplinkos, dėl kurios jos nebegali veiksmingai vykdyti savo viešojo intereso misijų; |
| --- | --- |

O.

kadangi pastarąjį dešimtmetį populiarinant ir įgyvendinant moterų teises moterų organizacijos, grupės ir moterų teisių gynėjai skatino teisės aktų kūrimą ir politikos plėtrą ir tam vadovavo; kadangi jos susiduria su dideliais sunkumais norėdamos gauti finansavimą dėl ribojančių kriterijų ir administracinės naštos, taip pat dėl vis labiau priešiškos aplinkos, dėl kurios jos nebegali veiksmingai vykdyti savo viešojo intereso misijų;

| P. | kadangi daugelis valstybių narių vis dar neratifikavo ir į nacionalinę teisę neperkėlė Stambulo konvencijos ir kadangi Europos Sąjungoje yra valstybės nustatytų apribojimų, taikomų galimybėms naudotis lytinėmis ir reprodukcinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

P.

kadangi daugelis valstybių narių vis dar neratifikavo ir į nacionalinę teisę neperkėlė Stambulo konvencijos ir kadangi Europos Sąjungoje yra valstybės nustatytų apribojimų, taikomų galimybėms naudotis lytinėmis ir reprodukcinėmis teisėmis;

| Q. | kadangi per pirmą 2018 m. pusmetį kai kuriose ES šalyse kilo pasipriešinimas Stambulo konvencijai ir taip atsivėrė erdvė neapykantą kurstančioms kalboms, ypač nukreiptoms prieš LGBTI+ asmenis; kadangi su šia reakcija niekada nebuvo kovojama nei ES Taryboje, nei Europos Vadovų Taryboje; |
| --- | --- |

Q.

kadangi per pirmą 2018 m. pusmetį kai kuriose ES šalyse kilo pasipriešinimas Stambulo konvencijai ir taip atsivėrė erdvė neapykantą kurstančioms kalboms, ypač nukreiptoms prieš LGBTI+ asmenis; kadangi su šia reakcija niekada nebuvo kovojama nei ES Taryboje, nei Europos Vadovų Taryboje;

| R. | kadangi 2017 m. Europos Taryba įspėjo, jog kilo grėsmė lytinėms ir reprodukcinėms moterų teisėms, nes keletas narių siekia suvaržyti teisės aktus dėl galimybės atlikti abortą ir naudotis kontracepcija; kadangi JT Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims komitetas (CEDAW) ir Neįgaliųjų teisių komitetas (CRPD) 2018 m. rugpjūčio mėn. paskelbė bendrą pranešimą, kuriame pabrėžė, kad galimybė saugiai ir teisėtai atlikti abortą, taip pat gauti susijusias paslaugas ir informaciją, yra esminiai moterų reprodukcinės sveikatos aspektai, ir primygtinai paragino šalis sustabdyti regresą moterų ir mergaičių lytinių ir reprodukcinių teisių srityje, nes dėl to kyla grėsmė moterų ir mergaičių sveikatai ir gyvybei; kadangi Parlamentas pripažino, kad atsisakymas užtikrinti saugius ir teisėtus abortus yra smurtas prieš moteris; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2017 m. Europos Taryba įspėjo, jog kilo grėsmė lytinėms ir reprodukcinėms moterų teisėms, nes keletas narių siekia suvaržyti teisės aktus dėl galimybės atlikti abortą ir naudotis kontracepcija; kadangi JT Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims komitetas (CEDAW) ir Neįgaliųjų teisių komitetas (CRPD) 2018 m. rugpjūčio mėn. paskelbė bendrą pranešimą, kuriame pabrėžė, kad galimybė saugiai ir teisėtai atlikti abortą, taip pat gauti susijusias paslaugas ir informaciją, yra esminiai moterų reprodukcinės sveikatos aspektai, ir primygtinai paragino šalis sustabdyti regresą moterų ir mergaičių lytinių ir reprodukcinių teisių srityje, nes dėl to kyla grėsmė moterų ir mergaičių sveikatai ir gyvybei; kadangi Parlamentas pripažino, kad atsisakymas užtikrinti saugius ir teisėtus abortus yra smurtas prieš moteris;

| S. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse vyriausybės visapusiškai remia prieš lytines ir reprodukcines moterų teises kovojančias asociacijas ir ši parama iš dalies pasireiškia tuo, kad šioms asociacijoms skiriamos viešosios lėšos, kurios naudojamos jų veiksmams tarptautiniu ir Europos lygmenimis suderinti; |
| --- | --- |

S.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse vyriausybės visapusiškai remia prieš lytines ir reprodukcines moterų teises kovojančias asociacijas ir ši parama iš dalies pasireiškia tuo, kad šioms asociacijoms skiriamos viešosios lėšos, kurios naudojamos jų veiksmams tarptautiniu ir Europos lygmenimis suderinti;

| T. | kadangi nevisose valstybėse narėse yra švietimas santykių, lytiškumo ir lyčių lygybės temomis, kuris atitiktų Pasaulio sveikatos organizacijos standartus, taikomus lytiniam švietimui, ir Pasaulio sveikatos organizacijos veiksmų planą dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos, o tai prilygsta tarptautinių gairių nesilaikymui; yra susirūpinęs dėl to, kad vis labiau didėja pasipriešinimas tokiam švietimui ir stiprėja jame dalyvaujančių asmenų stigmatizacija iš tam tikrų politinių judėjimų pusės, o šis pasipriešinimas daugelyje valstybių narių dažnai kyla dėl dezinformacijos kampanijų, nukreiptų prieš lytinio švietimo turinį ir trukdančių teikti tokį informacinį, svarbų ir įtraukų švietimą visiems; |
| --- | --- |

T.

kadangi nevisose valstybėse narėse yra švietimas santykių, lytiškumo ir lyčių lygybės temomis, kuris atitiktų Pasaulio sveikatos organizacijos standartus, taikomus lytiniam švietimui, ir Pasaulio sveikatos organizacijos veiksmų planą dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos, o tai prilygsta tarptautinių gairių nesilaikymui; yra susirūpinęs dėl to, kad vis labiau didėja pasipriešinimas tokiam švietimui ir stiprėja jame dalyvaujančių asmenų stigmatizacija iš tam tikrų politinių judėjimų pusės, o šis pasipriešinimas daugelyje valstybių narių dažnai kyla dėl dezinformacijos kampanijų, nukreiptų prieš lytinio švietimo turinį ir trukdančių teikti tokį informacinį, svarbų ir įtraukų švietimą visiems;

| U. | kadangi per amžius susiformavusios patriarchalinės struktūros visame pasaulyje lemia moterų priespaudą bei jų teisių pažeidimus ir palaiko lyčių nelygybę; kadangi norint kovoti su šiomis struktūromis, reikia visame pasaulyje diskutuoti su įvairiais valdžios atstovais ir nagrinėti įvairius valdžios mechanizmus; |
| --- | --- |

U.

kadangi per amžius susiformavusios patriarchalinės struktūros visame pasaulyje lemia moterų priespaudą bei jų teisių pažeidimus ir palaiko lyčių nelygybę; kadangi norint kovoti su šiomis struktūromis, reikia visame pasaulyje diskutuoti su įvairiais valdžios atstovais ir nagrinėti įvairius valdžios mechanizmus;

| V. | kadangi lyčių lygybės populiarinimas ir investavimas į moteris naudingas visai visuomenei, nes moterys, turinčios ekonominių išteklių ir vadovavimo galimybių, investuos į savo vaikų ir šeimų sveikatą, mitybą, švietimą ir gerovę; |
| --- | --- |

V.

kadangi lyčių lygybės populiarinimas ir investavimas į moteris naudingas visai visuomenei, nes moterys, turinčios ekonominių išteklių ir vadovavimo galimybių, investuos į savo vaikų ir šeimų sveikatą, mitybą, švietimą ir gerovę;

| 1. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares ir toliau ryžtingai laikytis savo įsipareigojimo lyčių lygybei, moterų teisėms ir LGBTI + teisėms, įskaitant pažeidžiamiausių mažumų teises, ir šioms sritims teikti pirmenybę; primena visoms valstybėms narėms jų įsipareigojimus gerbti moterų teises ir skatinti lyčių lygybę; ragina griežtai pasmerkti diskursus ir priemones, kuriais pažeidžiamos moterų teisės, savarankiškumas ir emancipacija bet kurioje srityje; pažymi, kad svarbus būdas kovoti su priešiška reakcija yra savo iniciatyva skatinti teisėmis pagrįstą lyčių lygybę ir lyčių aspekto integravimą visose srityse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad priešiškos reakcijos į moterų teises pobūdis, stiprumas ir poveikis įvairiose valstybėse narėse ir regionuose skyrėsi, kai kuriais atvejais buvo apsiribota retorika, tačiau kitais atvejais ši reakcija virto konkrečiomis priemonėmis ir iniciatyvomis; kadangi, nepaisant to, ši priešiška reakcija pastebima beveik visose valstybėse narėse; laikosi nuomonės, kad priešiška reakcija taip pat formuojama atsižvelgiant į diskusijas ir politikos galimybes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad norint užtikrinti moterų nepriklausomumą per socialinę ir ekonominę emancipaciją reikalingos užimtumui darbo vietoje skirtos politikos kryptys, padedančios kovoti su pagrindinėmis nelygybėmis bei diskriminacija darbe ir užtikrinti geresnį darbo užmokestį bei geresnį darbo ir darbo laiko reguliavimą, kartu taikant priemones, skirtas kovoti su visų formų mažų garantijų darbu ir jį drausti, taip pat ginti teisę į kolektyvines derybas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad labiausia nuo šios priešiškos reakcijos nukenčia mažumų grupėms, įskaitant lytines, seksualines, etnines ir religines grupes, priklausančios moterys; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad lyčių lygybės negalima užtikrinti, jei ne visos moterys turės lygias teises, įskaitant moteris, priklausančias religinėms ir etninėms mažumų grupėms, kurios susiduria su tarpsektorine nelygybe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smerkia tai, kad kai kuriose valstybėse narėse lyčių lygybės politika keičia kryptį bei dėmesį ir virsta šeimos bei motinų politika; atkreipia dėmesį į tai, kad vykdant tokią politiką koncentruojamasi tik į konkrečias grupes ir nesilaikoma įtraukaus požiūrio; be to, pažymi, kad tokia politika nesuinteresuota tvariais struktūriniais pokyčiais, kurie galėtų ilgam pagerinti moterų teisių ir lyčių lygybės padėtį; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad moterų teisės ir LGBTI + teisės būtų saugomos ir pripažįstamos kaip lygybės principai demokratijos ir įstatymo viršenybės principo kontekste; vis dėlto mano, kad moterų teisių įtvirtinimas teisės aktuose yra nepakankamas, kad būtų pasiekta lyčių lygybė, ir kad to negalima pasiekti, nebent valstybės narės perkeltų, priimtų ir galiausiai įgyvendintų atitinkamus įstatymus ir užtikrintų jų vykdymą, kad būtų visapusiškai apsaugotos moterų teisės; apgailestauja, kad moterų teisių klausimas nesprendžiamas holistiškai kaip visų nacionalinės ir Europos viešosios politikos krypčių, kurioms skiriamas atitinkamas biudžetas, varomoji jėga; mano, kad pagrindinė sritis, į kurią reikia investuoti, yra priešiškos reakcijos prevencija per švietimą; ragina Komisiją ir valstybes nares didinti visuomenės informuotumą apie moterų teisių ir lyčių lygybės užtikrinimo svarbą ir naudą, panaikinti lyčių stereotipus visuomenei ir toliau remti įrodymais pagrįstų mokslinių tyrimų ir informacijos moterų teisių srityje plėtrą ir sklaidą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina visas valstybes nares įsipareigoti ir laikytis tarptautinių sutarčių bei atitinkamų konvencijų, o taip pat esminiuose teisės aktuose įtvirtintų principų, kaip būdo užtikrinti pagarbą mažumų ir moterų teisėmis, įskaitant lytinės ir reprodukcinės sveikatos teises ir lyčių lygybę bendrai, bei tokias teises sustiprinti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad visų formų smurto prieš moteris, įskaitant tradicines žalingas praktikas ir smurtą lyties pagrindu prevencija ir kova su juo yra vis dar susiduria su dideliais sunkumais; yra susirūpinęs dėl įvairių formų smurto, pvz., neapykantos dėl lyties ir neapykantą kurstančių kalbų LGBTI asmenų atžvilgiu, dėl neapykantos moterų atžvilgiu ir smurto internete, įskaitant priekabiavimą ir persekiojimą, taip pat smurto prieš moteris darbo vietoje ar dėl prekybos žmonėmis ir prostitucijos; primena, kad reikia įgyvendinti moterų ir mergaičių prevencines ir apsaugos priemones, susijusias su smurtu dėl lyties, ir patraukti kaltininkus baudžiamojon atsakomybėn, kartu užtikrinant, kad moterų prieglaudos būtų tinkamai finansuojamos, aprūpintos personalu ir remiamos; primena, kad itin svarbu įgyvendinti Aukų teisių direktyvą, Europos apsaugos orderio direktyvą ir Kovos su prekyba žmonėmis direktyvą; pabrėžia, kad būtina spręsti palyginamų duomenų trūkumo problemą, siekiant tinkamai informuoti politikos kūrėjus apie šiuos naujus klausimus; ragina ES ir valstybių narių lygmeniu tęsti visuomenės informavimo kampanijas, skirtas kovai su smurtu dėl lyties ir smurtu šeimoje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina savo narius plenarinių sesijų metu visiškai netoleruoti neapykantą kurstančių seksistinių kalbų ir pakeisti Darbo tvarkos taisykles, numatant atitinkamą draudimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pakartoja raginimą Europos Parlamente įgyvendinti veiksmingiausias kovos su seksualiniu priekabiavimu priemones, kad būtų užtikrinta tikra lyčių lygybė; ragina atlikti išorės auditą, kuriame būtų nurodyta, kokias darbo taisykles geriausia taikyti, siekiant numatyti privalomus pagarbos ir orumo darbe mokymus visiems Parlamento darbuotojams, įskaitant EP narius, ir pakeisti dviejų kompetentingų kovos su priekabiavimu komitetų sudėtį taip, kad juos sudarytų nepriklausomi ekspertai ir būtų užtikrinama lyčių pusiausvyra; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad bendradarbiauti su vyrais yra svarbu skatinant vyrų ir moterų lygybę ir naikinant smurtą prieš moteris; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smerkia kampaniją prieš Stambulo konvenciją, kuria kovojama su smurtu prieš moteris ir neteisingą jos aiškinimą; yra susirūpinęs dėl to, kad atmetama smurto prieš moteris ir smurto dėl lyties, dėl ko yra pasiektas tvirtas tarptautinis susitarimas, visiško netoleravimo taisyklė; atkreipia dėmesį į tai, kad kyla abejonių dėl žmogaus teisių, lygybės, savarankiškumo ir orumo principų esmės; ragina Tarybą inicijuoti ES vykdomą Stambulo konvencijos ratifikavimą ir ją visapusiškai įgyvendinti, taip pat rekomenduoti ją ratifikuoti visoms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad smurtas artimoje aplinkoje laikomas labiausiai paplitusia smurto rūšimi kai kuriose valstybėse narėse, ir pareiškia, kad yra susirūpinęs dėl didėjančio moterų, patiriančių smurtą artimoje aplinkoje, skaičiaus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reiškią savo pasibaisėjimą smurto prieš moteris didėjimu, kurį negailestingai atspindi nerimą keliantis žmogžudysčių skaičius; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad nuo smurto dėl lyties, įskaitant smurtą artimoje aplinkoje, nukentėję asmenys dažnai turi ribotas galimybes kreiptis į teisingumo institucijas ir tinkamos apsaugos, nepaisant teisės aktų dėl kovos su visų formų smurtu, ir tai, kad teisės aktai menkai įgyvendinami ir menkai užtikrinamas jų įgyvendinimas; ragina valstybes nares užtikrinti, kad visi nuo smurto dėl lyties ir smurto artimoje aplinkoje nukentėję asmenys gautų prie lyties pritaikytą teisinę pagalbą, siekiant išvengti pakartotinės viktimizacijos ir nebaudžiamumo, taip pat siekiant pagerinti pranešimų apie tokius nusikaltimus statistiką; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į susirūpinimą keliančią tendenciją, kai mažėja erdvės pilietinei visuomenei pasaulyje ir Europoje, ir kai didėja pagrindinių teisių organizacijų, įskaitant moterų teisių organizacijas ir aktyvistus, kriminalizavimas, biurokratizavimas ir lėšų apribojimai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reiškia stiprią paramą ir solidarumą su paplitusioms iniciatyvoms, įskaitant visuomenės iniciatyvas, kai reikalaujama lyčių lygybės, kurią skatina moterų organizacijos ir judėjimai; pabrėžia, kad būtina nuolatinė finansinė parama siekiant užtikrinti, kad jų darbas galėtų būti tęsiamas; todėl ragina valstybes nares ir ES padidinti šioms organizacijoms taikomų finansinių priemonių finansavimą; primygtinai reikalauja sumažinti biurokratiją, su kuria susiduria tie, kurie nori pasinaudoti šiomis lėšomis, ir užtikrinti, kad jų skirstymas nebūtų diskriminacinis organizacijų tikslų ir veiklos požiūriu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | todėl yra susirūpinęs dėl žinios apie daugelyje valstybių narių mažinamas lėšas moterų organizacijoms ir moterų centrams; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina valstybes nares skirti pakankamai finansinių išteklių, kad būtų įgyvendintos kovos su visų rūšių smurtu, ypač smurtu prieš moteris, priemonės; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į kai kuriose valstybėse narėse pastebimą tendenciją lygiagrečiai kurti nevyriausybinių organizacijų aplinką, kurią sudaro vyriausybę remiantys asmenys ir organizacijos; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti tiek moterų teises ir lyčių lygybę, tiek toliau apskritai vystyti visuomenę svarbu turėti kritiškai nusiteikusią ir įvairialypę nevyriausybinių organizacijų aplinką; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją ir valstybes nares persvarstyti savo lėšų paskirstymo, stebėjimo ir vertinimo mechanizmus ir užtikrinti, kad juose būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą ir sunkumus, su kuriai susiduria tam tikros organizacijos ir judėjimai, ypač mažos ir vidutinio dydžio organizacijos, priešiškos reakcijos metu ir, kai tinkama, taikyti tokias priemones kaip poveikio lyčiai vertinimus ir biudžeto sudarymą atsižvelgiant į lyčių aspektą; ragina Komisiją ir valstybes nares skirti daugiau lėšų moterų teisių ir lyčių lygybės apsaugai ir skatinimui, įskaitant lytinę ir reprodukcinę sveikatą ir teises ES ir pasaulyje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją teikti tiesioginę ir didelę finansinę paramą moterų organizacijoms tose šalyse, kuriose sistemingai nutraukiamas finansavimas ir pilietinės visuomenės organizacijų vykdomi išpuoliai, siekiant užtikrinti, kad būtų toliau teikiamos nutrauktos paslaugos, skirtos apsaugoti ir remti moteris ir jų teises, ir parengti finansavimo apžvalgą siekiant užtikrinti, kad valstybės narės ES finansavimą skirtų organizacijoms, kurių veikla ir paslaugos yra nediskriminacinės, įtraukios ir orientuotos į nukentėjusiųjų teisų apsaugų ir jų įgalinimą, ir jomis neįamžinami lyčių stereotipai, tradiciniai lyčių vaidmenys ar netolerancija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad prostitucija yra rimta smurto ir išnaudojimo forma; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Europos Komisiją skatinti atlikti dabartinės padėties prostitucijos srityje Europos Sąjungoje tyrimą, nes prekiautojų prostitucijos paslaugomis tinklas naudojasi Europos vidaus rinka, ir skirti finansinių išteklių programoms, kurios padėtų prekiautojų žmonėmis ir seksualinio išnaudojimo aukoms pasitraukti iš prostitucijos; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją į kitą visuomenės sveikatos strategiją įtraukti lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių skatinimą ir padėties gerinimą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina valstybes nares nustoti taikyti ir atšaukti taupymo priemones, taikomas lyčių lygybės programoms, viešosioms paslaugoms ir ypač lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugų teikimui; |
| --- | --- |

27.

| 28. | apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse motinystės atostogų trukmė priskiriama ekonomikos sričiai ir ją nustatant neatsižvelgiama į moterų ir vaikų socialinius ir sveikatos aspektus; primena, kad motinystės, tėvystės ir tėvų teisių apsauga yra neatsiejama nuo darbo teisių ir darbo vietos garantijos; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pakartoja, kad lyčių lygybės užtikrinimas ir moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumo šalinimas, taip pat moterų ir vyrų pensijų teisių skirtumo šalinimas teikia didelę socialinę ir ekonominę naudą šeimai ir visuomenei; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina imtis tikslinių iniciatyvų, skirtų moterų ekonominiam įgalinimui, ir spręsti lyčių segregacijos ir moterų galimybių patekti į darbo rinką problemas, ypač moterų verslumo, skaitmeninimo ir STEM mokslų srityse, siekiant kovoti su lyčių skaitmeniniu atotrūkiu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad būtina suteikti moterims galių ir galimybių dalyvauti sprendimų priėmimo veikloje ir vadovaujamoje veikloje, siekiant kovoti su neigiamais stereotipais; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina imtis realių veiksmų, kad pašalintų moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumą, kuris kenkia moterų socialinei ir ekonominei padėčiai; pabrėžia, kad kolektyvinių derybų užtikrinimas ir aktyvus įgyvendinimas, darbo užmokesčio skatinimas, visų formų mažų garantijų darbo uždraudimas ir darbo teisių reglamentavimas yra esminiai žingsniai siekiant panaikinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad reikia toliau gerinti pagal lytį suskirstytų duomenų rinkimą, kad būtų galima toliau gerinti tokias sritis, kaip neoficialus užimtumas, verslumas ir galimybės gauti finansavimą, prieiga prie sveikatos priežiūros paslaugų, smurtas prieš moteris ir neapmokamas darbas; pabrėžia, kad reikia rinkti ir naudoti kokybiškus duomenis ir įrodymus, kad būtų galima formuoti informacija ir įrodymais pagrįstą politiką; |
| --- | --- |

33.

| 34. | apgailestauja, kad biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą nebuvo pripažintas 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos reglamente, ir ragina Tarybą skubiai pakeisti šį reglamentą, tuo pakartojant savo įsipareigojimą užtikrinti lyčių lygybę; ragina Komisiją ir valstybes nares rengiant biudžetą atsižvelgti į lyčių aspektą taip, kad būtų galima tiksliai nustatyti, kokia viešųjų lėšų dalis skiriama moterims ir kovai su priešiška reakcija į moterų teises užtikrinant, jog visoje išteklių telkimo ir išlaidų skyrimo politikoje būtų skatinama lyčių lygybė; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pažymi, kad lyčių aspekto integravimas yra bendros lyčių lygybės strategijos dalis, todėl pabrėžia, kad šioje srityje labai svarbūs ES institucijų įsipareigojimai; šiuo atveju apgailestauja, kad nebuvo priimta 2016–2020 m. ES lyčių lygybės strategija, dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės“ prilyginant darbo dokumentui; pakartoja savo raginimą Komisijai priimti ES moterų teisių ir lyčių lygybės strategiją; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primygtinai ragina Taryba atblokuoti Direktyvos dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo (vadinamoji Direktyva dėl moterų įmonių valdybose) siekiant šalinti didelį moterų ir vyrų skaičiaus atotrūkį ekonominiuose sprendimų priėmimo procesuose aukščiausiuoju lygiu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primygtinai ragina Tarybą atblokuoti Direktyvą, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų amžiaus, negalios, seksualinės orientacijos ar religijos ar tikėjimo, principas, kuria siekiama toliau užtikrinti apsaugą nuo diskriminacijos taikant horizontalųjį požiūrį; |
| --- | --- |

37.

| 38. | dar kartą ragina Komisiją peržiūrėti naujos redakcijos 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (1) ir primygtinai ragina imtis deramų teisėkūros veiksmų, pagrįstų 2014 m. Komisijos rekomendacija dėl mokėjimų skaidrumo, kuria siekiama panaikinti nuolat lytims mokamą nevienodą darbo užmokestį; |
| --- | --- |

38.

| 39. | apgailestauja dėl to, kad sustabdytas direktyvos dėl motinystės atostogų trukmės prailginimo svarstymas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Komisiją parengti nuoseklų ir išsamų veiksmų planą dėl lyčių lygybės užtikrinimo ir vienodų teisių moterims apsaugos, įskaitant visų formų smurtą prieš moteris; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją atidžiai stebėti lyčių lygybės skatinimo padėtį ir būklę valstybėse narėse, kuriose padėtis šiuo klausimu yra blogiausia, ypatingą dėmesį skiriant institucinei, politinei ir teisės aktų sistemai; |
| --- | --- |

41.

| 42. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad reprodukcinių teisių ir savarankiškumo oponentai padarė didelę įtaką nacionaliniams teisės aktams ir politikai, ypač kai kuriuose valstybėse narėse, taip siekdami toliau mažinti moterų sveikatos ir reprodukcines teises, visų pirma dėl apribojimų šeimos planavimo galimybių ir kontracepcijos srityje, taip pat dėl apribojimų, kuriais siekiama panaikinti teisę savanoriškai nutraukti nėštumą; dar kartą pabrėžia, kad reikia nustatyti politiką, kuria būtų siekiama apsaugoti motinystę ir tėvystę, užtikrinti patikimą darbo vietą ir socialinę paramą, taip pat politiką, pagal kurią būtų užtikrintos paramos šeimai infrastruktūros, ikimokyklinio amžiaus vaikų priežiūros įstaigos ir ligonių ar vyresnio amžiaus žmonių priežiūra namuose; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kritikuoja piktnaudžiavimą feminizmu ir kova už moterų teises, siekiant kurstyti rasinę neapykantą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rekomenduoja valstybėms narėms visiems jaunuoliams užtikrinti švietimą lytiškumo ir santykių klausimais; mano, kad platesnės švietimo strategijos yra pagrindinė priemonė siekiant užkirsti kelią visų formų smurtui, ypač smurtui dėl lyties, o ypač paauglystėje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir Tarybai. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/109 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/109

---

P8_TA(2019)0112

Kovos su moterų vėžiniais susirgimais ir susijusiomis ligomis politikos sunkumai ir strategijos

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su moterų vėžiniais susirgimais ir susijusiomis ligomis politikos sunkumų ir strategijų (2018/2782(RSP))

(2020/C 449/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8, 9, 10 ir 19 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8, 9, 10 ir 19 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. vasario 4 d. Paryžiuje vykusiame pirmajame pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime kovos su vėžiu tema priimtą Kovos su vėžiu chartiją (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. vasario 4 d. Paryžiuje vykusiame pirmajame pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime kovos su vėžiu tema priimtą Kovos su vėžiu chartiją (1),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją dėl vėžio tyrimų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją dėl vėžio tyrimų (2),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 24 d. Komisijos komunikatą „Kova su vėžiu: Europos partnerystė“ (COM(2009)0291), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 24 d. Komisijos komunikatą „Kova su vėžiu: Europos partnerystė“ (COM(2009)0291),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 23 d. Komisijos ataskaitą „2009 m. birželio 24 d. Komisijos komunikato „Kova su vėžiu: Europos partnerystė“ įgyvendinimas ir 2003 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijos dėl vėžio atrankinės patikros (2003/878/EB) antroji įgyvendinimo ataskaita“ (COM(2014)0584), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 23 d. Komisijos ataskaitą „2009 m. birželio 24 d. Komisijos komunikato „Kova su vėžiu: Europos partnerystė“ įgyvendinimas ir 2003 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijos dėl vėžio atrankinės patikros (2003/878/EB) antroji įgyvendinimo ataskaita“ (COM(2014)0584),

| — | atsižvelgdamas į savo 2003 m. birželio 5 d. rezoliuciją dėl krūties vėžio Europos Sąjungoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2003 m. birželio 5 d. rezoliuciją dėl krūties vėžio Europos Sąjungoje (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl krūties vėžio susirgimų išsiplėtusioje Europos Sąjungoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl krūties vėžio susirgimų išsiplėtusioje Europos Sąjungoje (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl kovos su vėžiu išsiplėtusioje Europos Sąjungoje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl kovos su vėžiu išsiplėtusioje Europos Sąjungoje (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Kova su vėžiu: Europos partnerystė“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Kova su vėžiu: Europos partnerystė“ (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl su amžiumi susijusių moterų ligų prevencijos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl su amžiumi susijusių moterų ligų prevencijos (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės skatinimo psichikos sveikatos ir klinikinių tyrimų srityje (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės skatinimo psichikos sveikatos ir klinikinių tyrimų srityje (8),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/745 dėl medicinos priemonių, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2001/83/EB, Reglamentas (EB) Nr. 178/2002 ir Reglamentas (EB) Nr. 1223/2009, ir kuriuo panaikinamos Tarybos direktyvos 90/385/EEB ir 93/42/EEB (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/745 dėl medicinos priemonių, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2001/83/EB, Reglamentas (EB) Nr. 178/2002 ir Reglamentas (EB) Nr. 1223/2009, ir kuriuo panaikinamos Tarybos direktyvos 90/385/EEB ir 93/42/EEB (9),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. bendrųjų vėžio kontrolės veiksmų (CanCon) leidinį „Europos išsamios vėžio kontrolės kokybės gerinimo vadovas“ (angl. European Guide on Quality Improvement in Comprehensive Cancer Control), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. bendrųjų vėžio kontrolės veiksmų (CanCon) leidinį „Europos išsamios vėžio kontrolės kokybės gerinimo vadovas“ (angl. European Guide on Quality Improvement in Comprehensive Cancer Control),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. Europos Komisijos Jungtinio tyrimų centro leidinį „Europos masto tyrimo dėl krūties vėžio prevencijos priemonių įgyvendinimo ataskaita: Europos Komisijos kovos su krūties vėžiu iniciatyvos pagalbinė informacija apie krūties vėžio sveikatos priežiūros politiką ir iniciatyvas“ (angl. Report of a European Survey on the Implementation of Breast Units: ECIBC-supporting information for breast cancer care policies and initiatives), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. Europos Komisijos Jungtinio tyrimų centro leidinį „Europos masto tyrimo dėl krūties vėžio prevencijos priemonių įgyvendinimo ataskaita: Europos Komisijos kovos su krūties vėžiu iniciatyvos pagalbinė informacija apie krūties vėžio sveikatos priežiūros politiką ir iniciatyvas“ (angl. Report of a European Survey on the Implementation of Breast Units: ECIBC-supporting information for breast cancer care policies and initiatives),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl Prancūzijos įmonės PIP pagamintų nekokybiškų silikoninių krūtų implantų (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl Prancūzijos įmonės PIP pagamintų nekokybiškų silikoninių krūtų implantų (10),

| — | atsižvelgdamas į Atsirandančių ir nustatomų naujų pavojų sveikatai mokslinio komiteto nuomonę dėl įmonės Poly Implant Prothèse (PIP) pagamintų silikoninių produktų saugumo, kuri buvo paskelbta 2012 m. vasario 1 d. (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Atsirandančių ir nustatomų naujų pavojų sveikatai mokslinio komiteto nuomonę dėl įmonės Poly Implant Prothèse (PIP) pagamintų silikoninių produktų saugumo, kuri buvo paskelbta 2012 m. vasario 1 d. (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2001 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl peticijų dėl silikoninių implantų, kurios paskelbtos priimtinomis (peticijos Nr. 470/1998 ir 771/1998) (12), ir visų pirma į neseniai gautą peticiją Nr. 0663/2018 dėl krūtų implantų ir poveikio moterų sveikatai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2001 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl peticijų dėl silikoninių implantų, kurios paskelbtos priimtinomis (peticijos Nr. 470/1998 ir 771/1998) (12), ir visų pirma į neseniai gautą peticiją Nr. 0663/2018 dėl krūtų implantų ir poveikio moterų sveikatai,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl moterų vėžinių susirgimų ir gretutinių sutrikimų įveikimo politikos iššūkių ir strategijų (O-000134/2018 – B8-0006/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl moterų vėžinių susirgimų ir gretutinių sutrikimų įveikimo politikos iššūkių ir strategijų (O-000134/2018 – B8-0006/2019),

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažįstama, kad asmenys turi teisę į profilaktinę sveikatos priežiūrą ir teisę į gydymą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažįstama, kad asmenys turi teisę į profilaktinę sveikatos priežiūrą ir teisę į gydymą;

| B. | kadangi vienas iš trijų europiečių per savo gyvenimą suserga vėžiu ir kasmet ES nuo vėžio miršta apie 1,3 mln. žmonių, o tai sudaro maždaug 26 proc. visų mirties atvejų (13); |
| --- | --- |

B.

kadangi vienas iš trijų europiečių per savo gyvenimą suserga vėžiu ir kasmet ES nuo vėžio miršta apie 1,3 mln. žmonių, o tai sudaro maždaug 26 proc. visų mirties atvejų (13);

| C. | kadangi plaučių vėžys yra pagrindinė mirties dėl vėžio priežastis ES, po jo eina kolorektalinis vėžys ir krūties vėžys; |
| --- | --- |

C.

kadangi plaučių vėžys yra pagrindinė mirties dėl vėžio priežastis ES, po jo eina kolorektalinis vėžys ir krūties vėžys;

| D. | kadangi vėžiu ir kitomis susijusiomis gretutinėmis ligomis suserga tiek moterys, tiek vyrai, tačiau, kadangi kiekvienai lyčiai būdingi skirtingi vėžio tipai, o moterų ir vyrų diagnostikos ir prevencijos metodai skiriasi, būtina vykdyti tikslinę politiką; |
| --- | --- |

D.

kadangi vėžiu ir kitomis susijusiomis gretutinėmis ligomis suserga tiek moterys, tiek vyrai, tačiau, kadangi kiekvienai lyčiai būdingi skirtingi vėžio tipai, o moterų ir vyrų diagnostikos ir prevencijos metodai skiriasi, būtina vykdyti tikslinę politiką;

| E. | kadangi pagrindinės vėžio formos, su kuriomis susiduria moterys, yra krūties, gimdos ir gimdos kaklelio vėžys; kadangi krūties vėžys yra labiausiai paplitusi moterims mirtina vėžio forma ne tik ES (16 proc.), bet ir visame pasaulyje; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagrindinės vėžio formos, su kuriomis susiduria moterys, yra krūties, gimdos ir gimdos kaklelio vėžys; kadangi krūties vėžys yra labiausiai paplitusi moterims mirtina vėžio forma ne tik ES (16 proc.), bet ir visame pasaulyje;

| F. | kadangi duomenys rodo, kad moterys, dirbančios naktinėmis pamainomis, susiduria su 30 % didesne rizika susirgti krūties vėžiu; |
| --- | --- |

F.

kadangi duomenys rodo, kad moterys, dirbančios naktinėmis pamainomis, susiduria su 30 % didesne rizika susirgti krūties vėžiu;

| G. | kadangi duomenys rodo, kad iki pusės visų mirties nuo vėžio atvejų būtų galima išvengti (14), jei vėžys aptinkamas laiku ir tinkamai gydomas; |
| --- | --- |

G.

kadangi duomenys rodo, kad iki pusės visų mirties nuo vėžio atvejų būtų galima išvengti (14), jei vėžys aptinkamas laiku ir tinkamai gydomas;

| H. | kadangi pacienčių, sergančių krūties vėžiu, išgyvenimo rodiklis gali siekti 80 proc. ankstyvos diagnozės ir gydymo laiku atvejais; |
| --- | --- |

H.

kadangi pacienčių, sergančių krūties vėžiu, išgyvenimo rodiklis gali siekti 80 proc. ankstyvos diagnozės ir gydymo laiku atvejais;

| I. | kadangi nuo vėžio kenčiančios moterys dažnai susiduria su rimtomis ir dažnai nepakankamai įvertintomis psichologinėmis problemomis, ypač tais atvejais, kai atliekama mastektomija arba histerektomija; |
| --- | --- |

I.

kadangi nuo vėžio kenčiančios moterys dažnai susiduria su rimtomis ir dažnai nepakankamai įvertintomis psichologinėmis problemomis, ypač tais atvejais, kai atliekama mastektomija arba histerektomija;

| J. | kadangi vėžys gali daryti neigiamą poveikį vaisingumui ir sukelti fizines pasekmes moterims, pvz., skausmą, limfostazę ir kt.; |
| --- | --- |

J.

kadangi vėžys gali daryti neigiamą poveikį vaisingumui ir sukelti fizines pasekmes moterims, pvz., skausmą, limfostazę ir kt.;

| K. | kadangi vėžys daro neigiamą poveikį moterų asmeniniam, socialiniam ir profesiniam gyvenimui ir labai paveikia jų savivertę ir savęs priimtinumą; |
| --- | --- |

K.

kadangi vėžys daro neigiamą poveikį moterų asmeniniam, socialiniam ir profesiniam gyvenimui ir labai paveikia jų savivertę ir savęs priimtinumą;

| L. | kadangi reikėtų skirti ypatingą dėmesį vėžiu ir gretutinėmis ligomis sergančioms moterims ir vyrams, kurie susiduria su specifiniais sunkumais, susijusiais su jų ligomis ir pareigomis šeimoje – vaikų, vyresnio amžiaus asmenų ar neįgaliųjų priežiūra; |
| --- | --- |

L.

kadangi reikėtų skirti ypatingą dėmesį vėžiu ir gretutinėmis ligomis sergančioms moterims ir vyrams, kurie susiduria su specifiniais sunkumais, susijusiais su jų ligomis ir pareigomis šeimoje – vaikų, vyresnio amžiaus asmenų ar neįgaliųjų priežiūra;

| M. | kadangi kiekviena moteris ir vyras, sergantis vėžiu ar gretutinėmis ligomis, turi turėti lygias galimybes gauti atrankinės patikros, gydymo ir prieinamas bei aukštos kokybės po gydymo teikiamos paramos paslaugas; |
| --- | --- |

M.

kadangi kiekviena moteris ir vyras, sergantis vėžiu ar gretutinėmis ligomis, turi turėti lygias galimybes gauti atrankinės patikros, gydymo ir prieinamas bei aukštos kokybės po gydymo teikiamos paramos paslaugas;

| N. | kadangi ankstyvas vėžio nustatymas atliekant medicinines apžiūras gali išgelbėti sergančiųjų gyvybes; kadangi dėl to itin svarbu sudaryti geresnes galimybes naudotis prevencinėmis priemonėmis atliekant medicinines apžiūras; |
| --- | --- |

N.

kadangi ankstyvas vėžio nustatymas atliekant medicinines apžiūras gali išgelbėti sergančiųjų gyvybes; kadangi dėl to itin svarbu sudaryti geresnes galimybes naudotis prevencinėmis priemonėmis atliekant medicinines apžiūras;

| O. | kadangi net ir šiuo metu teikiamų gydymo paslaugų kokybės aspektu ES išlieka didelių skirtumų tiek valstybių narių viduje, tiek tarp jų: privačiomis ir viešosiomis situacijomis, kaimo ir miesto vietovėse, regionuose ir miestuose, net ir skirtingose to paties miesto ligoninėse; kadangi valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos ir standartai labai skiriasi; kadangi Vidurio ir Rytų Europoje sergamumo ir mirtingumo rodikliai labai skiriasi nuo Europos vidurkio; kadangi atsakomybė už sveikatos priežiūros sistemų organizavimą ir nuostatas dėl vėžio diagnostikos ir gydymo tenka atskiroms valstybėms narėms; kadangi bendradarbiavimas ir keitimasis geriausia patirtimi ES lygmeniu teikia didelės pridėtinės vertės; |
| --- | --- |

O.

kadangi net ir šiuo metu teikiamų gydymo paslaugų kokybės aspektu ES išlieka didelių skirtumų tiek valstybių narių viduje, tiek tarp jų: privačiomis ir viešosiomis situacijomis, kaimo ir miesto vietovėse, regionuose ir miestuose, net ir skirtingose to paties miesto ligoninėse; kadangi valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos ir standartai labai skiriasi; kadangi Vidurio ir Rytų Europoje sergamumo ir mirtingumo rodikliai labai skiriasi nuo Europos vidurkio; kadangi atsakomybė už sveikatos priežiūros sistemų organizavimą ir nuostatas dėl vėžio diagnostikos ir gydymo tenka atskiroms valstybėms narėms; kadangi bendradarbiavimas ir keitimasis geriausia patirtimi ES lygmeniu teikia didelės pridėtinės vertės;

| P. | kadangi bet kokioje sėkmingoje vėžio ir gretutinių ligų gydymo terapijoje turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius moterų ir vyrų poreikius ir jų skirtumus, susijusius su prevencija ir sergančiųjų vėžiu gydymu, į įtraukią komunikaciją su pacientais, vėžį išgyvenusiais asmenimis, šeimos nariais, slaugytojais, medicinos darbuotojais ir mokslininkais; |
| --- | --- |

P.

kadangi bet kokioje sėkmingoje vėžio ir gretutinių ligų gydymo terapijoje turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius moterų ir vyrų poreikius ir jų skirtumus, susijusius su prevencija ir sergančiųjų vėžiu gydymu, į įtraukią komunikaciją su pacientais, vėžį išgyvenusiais asmenimis, šeimos nariais, slaugytojais, medicinos darbuotojais ir mokslininkais;

| Q. | kadangi vis dar trūksta sergančiųjų vėžiu holistinio gydymo, o gydymo struktūra dažnai yra nelanksti ir neatspindi moterų, ypač jaunų moterų ir LGBTIQ+ moterų, poreikių; |
| --- | --- |

Q.

kadangi vis dar trūksta sergančiųjų vėžiu holistinio gydymo, o gydymo struktūra dažnai yra nelanksti ir neatspindi moterų, ypač jaunų moterų ir LGBTIQ+ moterų, poreikių;

| R. | kadangi sergančios moterys ir vyrai turėtų turėti galimybę susipažinti su tikslia informacija apie kiekvieną savo ligos etapą ir apie prevenciją, kokybišką atrankinę patikrą, diagnostiką, stebėseną, gydymą ir pagalbą po išgijimo; |
| --- | --- |

R.

kadangi sergančios moterys ir vyrai turėtų turėti galimybę susipažinti su tikslia informacija apie kiekvieną savo ligos etapą ir apie prevenciją, kokybišką atrankinę patikrą, diagnostiką, stebėseną, gydymą ir pagalbą po išgijimo;

| S. | kadangi vėžio gydymas sukelia sunkias pasekmes – tiek fizines, tiek psichologines, ir kadangi labai svarbu užtikrinti gerą pacientų ir jų šeimų gyvenimo kokybę, jiems suteikiant tinkamą paramą ir pagalbą, pritaikytą prie konkrečių jų situacijų ir konkrečių jų poreikių; |
| --- | --- |

S.

kadangi vėžio gydymas sukelia sunkias pasekmes – tiek fizines, tiek psichologines, ir kadangi labai svarbu užtikrinti gerą pacientų ir jų šeimų gyvenimo kokybę, jiems suteikiant tinkamą paramą ir pagalbą, pritaikytą prie konkrečių jų situacijų ir konkrečių jų poreikių;

| T. | kadangi vėžio poveikis žmonių gyvenimui ir žmonių kančioms kelia didelį nerimą ir, siekiant išgelbėti žmonių gyvybes, gali būti daroma daug daugiau sutelkiant išteklius, žinias ir esamas technologijas; |
| --- | --- |

T.

kadangi vėžio poveikis žmonių gyvenimui ir žmonių kančioms kelia didelį nerimą ir, siekiant išgelbėti žmonių gyvybes, gali būti daroma daug daugiau sutelkiant išteklius, žinias ir esamas technologijas;

| U. | kadangi moteris ir vyrus vėžys paveikia skirtingai, o moterims, išgyvenusioms vėžį, gali kilti ypatingų sunkumų grįžti į darbą, mokytis ir gyventi šeimoje; kadangi esama įrodymų, kad ankstyvos psichologinės ir socialinės priemonės daro teigiamą poveikį nuo vėžio išgyvenusiems asmenims, turintiems su užimtumu susijusių problemų; kadangi psichologinė ir socialinė reabilitacija ir profesinė reabilitacija turėtų būti plėtojamos taikant į asmenį orientuotą požiūrį ir atsižvelgiant į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

U.

kadangi moteris ir vyrus vėžys paveikia skirtingai, o moterims, išgyvenusioms vėžį, gali kilti ypatingų sunkumų grįžti į darbą, mokytis ir gyventi šeimoje; kadangi esama įrodymų, kad ankstyvos psichologinės ir socialinės priemonės daro teigiamą poveikį nuo vėžio išgyvenusiems asmenims, turintiems su užimtumu susijusių problemų; kadangi psichologinė ir socialinė reabilitacija ir profesinė reabilitacija turėtų būti plėtojamos taikant į asmenį orientuotą požiūrį ir atsižvelgiant į lyčių aspektą;

| V. | kadangi kiekvienais metais tūkstančiai moterų dėl medicininių ar estetinių priežasčių, o kartais dėl jų abiejų, gauna krūtų protezus jokiais būdais realiai neatsižvelgiant į riziką prieš šiuos protezus rekomenduojant pacientėms; kadangi įmonės PIP byloje visas dėmesys buvo skiriamas vienam gamintojui, o kiti subjektai nebuvo plačiau ir nuodugniai tiriami; kadangi kiti nei įmonė PIP krūtų implantų gamintojai neteikia jokios informacijos apie silikono gelio, kurį šiuo tikslu naudoja farmacijos pramonė, sudėtį ir nedidelį ar didelį nepageidaujamą poveikį; kadangi gamintojai nesugeba užtikrinti, kad implantai būtų 100 proc. patvarūs, o laidžių implantų klausimas vis dar neišspręstas; kadangi suplyštančių implantų dalis ir invazinė rizika, kurią kelia silikonas visame kūne, yra tikra problema; kadangi chirurgai turėtų siūlyti alternatyvas krūtų implantams, kadangi tai yra beveik negrįžtama operacija, dėl kurios moterys, įskaitant vėžiu ir gretutinėmis ligomis sergančias moteris, gali patirti tiek sužalojimų, tiek rimtų sveikatos problemų; kadangi keliose ataskaitose nustatytas tiesioginis ryšys tarp silikoninių implantų naudojimo ir anaplastinės didelių ląstelių limfomos (ALCL) – retos rūšies ne Hodžkino limfomos, dėl kurios iš daugiau nei 409 užfiksuotų ligos atvejų mirties atvejų buvo mažiausiai 14; |
| --- | --- |

V.

kadangi kiekvienais metais tūkstančiai moterų dėl medicininių ar estetinių priežasčių, o kartais dėl jų abiejų, gauna krūtų protezus jokiais būdais realiai neatsižvelgiant į riziką prieš šiuos protezus rekomenduojant pacientėms; kadangi įmonės PIP byloje visas dėmesys buvo skiriamas vienam gamintojui, o kiti subjektai nebuvo plačiau ir nuodugniai tiriami; kadangi kiti nei įmonė PIP krūtų implantų gamintojai neteikia jokios informacijos apie silikono gelio, kurį šiuo tikslu naudoja farmacijos pramonė, sudėtį ir nedidelį ar didelį nepageidaujamą poveikį; kadangi gamintojai nesugeba užtikrinti, kad implantai būtų 100 proc. patvarūs, o laidžių implantų klausimas vis dar neišspręstas; kadangi suplyštančių implantų dalis ir invazinė rizika, kurią kelia silikonas visame kūne, yra tikra problema; kadangi chirurgai turėtų siūlyti alternatyvas krūtų implantams, kadangi tai yra beveik negrįžtama operacija, dėl kurios moterys, įskaitant vėžiu ir gretutinėmis ligomis sergančias moteris, gali patirti tiek sužalojimų, tiek rimtų sveikatos problemų; kadangi keliose ataskaitose nustatytas tiesioginis ryšys tarp silikoninių implantų naudojimo ir anaplastinės didelių ląstelių limfomos (ALCL) – retos rūšies ne Hodžkino limfomos, dėl kurios iš daugiau nei 409 užfiksuotų ligos atvejų mirties atvejų buvo mažiausiai 14;

| W. | kadangi aplinkos veiksniai daro poveikį sveikatai, nes dėl tam tikrų žinomų kancerogenų didėja rizika moterims ir vyrams; |
| --- | --- |

W.

kadangi aplinkos veiksniai daro poveikį sveikatai, nes dėl tam tikrų žinomų kancerogenų didėja rizika moterims ir vyrams;

| X. | kadangi ilgėjanti gyvenimo trukmė ateityje kels mokslinių, demografinių ir medicininių problemų, o moterys paprastai gyvena ilgiau nei vyrai; |
| --- | --- |

X.

kadangi ilgėjanti gyvenimo trukmė ateityje kels mokslinių, demografinių ir medicininių problemų, o moterys paprastai gyvena ilgiau nei vyrai;

| Y. | kadangi vėžio priežasčių ir gydymo aukštos kokybės moksliniai tyrimai yra labai svarbūs siekiant pagerinti ligų prevenciją, diagnozavimą, sėkmingą gydymą ir patologijos valdymą; |
| --- | --- |

Y.

kadangi vėžio priežasčių ir gydymo aukštos kokybės moksliniai tyrimai yra labai svarbūs siekiant pagerinti ligų prevenciją, diagnozavimą, sėkmingą gydymą ir patologijos valdymą;

| Z. | kadangi pacientams, siekiantiems pasinaudoti geriausiais vėžinių susirgimų gydymo būdais ir gyvybę gelbstinčiomis procedūromis, gali teikti keliauti už savo regionų ar valstybių narių; kadangi pacientai, kuriems reikia gydymo ne ES šalyse, gali susidurti su rimtomis kliūtimis, trukdančiomis laiku pasinaudoti procedūromis; |
| --- | --- |

Z.

kadangi pacientams, siekiantiems pasinaudoti geriausiais vėžinių susirgimų gydymo būdais ir gyvybę gelbstinčiomis procedūromis, gali teikti keliauti už savo regionų ar valstybių narių; kadangi pacientai, kuriems reikia gydymo ne ES šalyse, gali susidurti su rimtomis kliūtimis, trukdančiomis laiku pasinaudoti procedūromis;

| AA. | kadangi moterys sudaro didžiąją dalį darbo jėgos tam tikruose pramonės sektoriuose ir joms dažnai kyla didesnė su darbu susijusių vėžinių susirgimų rizika dėl kancerogeninių medžiagų poveikio; |
| --- | --- |

AA.

kadangi moterys sudaro didžiąją dalį darbo jėgos tam tikruose pramonės sektoriuose ir joms dažnai kyla didesnė su darbu susijusių vėžinių susirgimų rizika dėl kancerogeninių medžiagų poveikio;

| 1. | palankiai vertina pažangą, padarytą ankstyvo ligos nustatymo srityje, dėl kurios padidėjo sergančiųjų krūties vėžiu išgyvenimo rodikliai, ir atkreipia dėmesį į tai, kad visos valstybės narės turėtų siekti gerinti kitų rūšių vėžio, pvz., kiaušidžių ar gimdos kaklelio vėžio, ir gretutinių ligų gydymą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad krūties vėžys yra labiausiai paplitusi moterų mirtina liga ES, po jos – plaučių, kolorektalinis ir kasos vėžys, o prostatos ir plaučių vėžys tebėra labiausiai paplitęs tarp vyrų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją ir valstybes nares sveikatos politikoje toliau kovai su vėžiu teikti pirmenybę, plėtojant ir diegiant išsamią ES strategiją ir įrodymais pagrįstą ekonomiškai efektyvią kovos su vėžiu ir gretutinėmis ligomis politiką; pabrėžia, kad vykdant šiuos veiksmus būtų atsižvelgiama į konkrečius moterų ir vyrų poreikius ir renkami tikslūs ir išsamūs pagal lytį suskirstyti su vėžiu susiję sergamumo ir (arba) išgyvenimo duomenys, siekiant užtikrinti, kad konkretūs veiksmai būtų skirti vėžiu sergantiems pacientams, kartu atliekami moksliniai tyrimai, inicijuojami prevenciniai veiksmai kovojant su tam tikrų rūšių vėžiu ir užtikrinama prieiga prie tikslios informacijos, atrankinė patikra, diagnostika, stebėsena, gydymas ir po gydymo teikiama parama, siekiant užtikrinti sveikatos priežiūrą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad nors už sveikatos priežiūros sistemų organizavimą ir ilgalaikės priežiūros teikimą atsako atskiros valstybės narės, bendradarbiaujant Europos lygmeniu ir veiksmingai naudojant ES lėšas galima prisidėti prie veiksmingos ES kovos su vėžiu ir gretutinėmis ligomis strategijos kūrimo, remiant ir papildant regioniniu ir nacionaliniu lygmeniu vykdomas priemones ir padedant valstybėms narėms spręsti bendras problemas; todėl ragina Komisiją suteikti galimybę valstybėms narėms keistis geriausia patirtimi, susijusia su vėžio gydymo modeliais ir vėžio programų standartais, kurie būtų pritaikyti prie konkrečių situacijų ir finansinių pajėgumų, siekiant užtikrinti sąveiką sprendžiant bendras problemas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant geriau ES mastu koordinuoti moterų vėžio mokslinius tyrimus, kurie yra labai suskaidyti ir įvairūs visoje ES; ragina Komisiją geriau pasinaudoti novatoriška kovos su vėžiu partneryste (angl. iPAAC) siekiant geresnio koordinavimo, ypač kiaušidžių vėžio srityje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją ir valstybes nares rengti informuotumo apie lyčių vėžį, kuris neproporcingai paveikia moteris, ir apie tai, kaip užkirsti kelią vėžiui, didinimo kampanijas teikiant informaciją apie prevenciją užtikrinančius pakeičiamus gyvenimo būdo veiksnius, pvz., mitybą, alkoholio vartojimą ir fizinį aktyvumą; pabrėžia, kad tokiu būdu moterys taip pat turėtų būti skatinamos dalyvauti krūties arba gimdos kaklelio vėžio atrankinės patikros programose; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina valstybes nares numatyti švietimo ir raštingumo sveikatos klausimais programas ir kampanijas, kuriomis būtų siekiama suteikti daugiau galių moterims ir mergaitėms ir suteikti joms priemonių praktikuoti asmeninę sveikatos priežiūrą visoje sveikatos srityje, taip pat naudotis viešosiomis visapusiškomis ir nemokamomis sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina valstybes nares bendradarbiauti vėžio prevencijos srityje, visapusiškai įgyvendinant Europos kovos su vėžiu kodeksą (15); |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis ryžtingų veiksmų, kad būtų kuo labiau sumažintas kancerogenų, toksiškų reprodukcijai ir endokrininę sistemą ardančių medžiagų poveikis moterims ir vyrams; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į ypatingą vyrų, visų pirma transseksualių vyrų, sergančių krūties arba gimdos vėžiu, padėtį; ragina valstybes nares užtikrinti, kad psichikos sveikatos paslaugų teikimas būtų pritaikytas kovai su sunkumais, kuriuos tokie asmenys gali patirti; pabrėžia medikų ir paramedikų informavimo apie tokio pobūdžio padėtį teikiant tinkamą mokymą svarbą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pakartoja, kad reikia skleisti konkrečią ir tikslią medžiagą, ir ragina Komisiją ir valstybes nares rengti informavimo kampanijas, skirtas įvairių rūšių vėžiui ir skirtingoms pacientų grupėms, nesvarbu, ar tai būtų moterys, ar vyrai, atsižvelgiant į visus esminius veiksnius, pvz., šeimos istoriją, amžių, socialinę ir ekonominę padėtį ar gyvenamąją vietą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad trečdalis gyventojų vis dar neturi aukštos kokybės vėžio registracijos, daugiausia regionuose, kuriuose yra mažiausiai išteklių ir prasčiausia sveikatos būklė; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant sukurti vėžio registrus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pakartoja, kad duomenų apie atrankinės vėžio patikros veiklą rinkimas turėtų būti susietas su Eurostato Europos gyventojų sveikatos tyrimu (angl. EHIS) ir Nacionaliniu sveikatos tyrimu apklausos būdu, siekiant gauti tikslesnės informacijos apie dalyvavimą savanoriškose ir organizuotose atrankinėse patikrose ir jų dažnumą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją ir valstybes nares vidurinėse mokyklose inicijuoti informavimo ir informuotumo didinimo kampanijas apie žmogaus papilomos virusą (ŽPV) siekiant informuoti mergaites ir jaunas moteris apie šią infekciją; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina valstybes nares skatinti steigti modernius centrus, kuriuose onkologinėmis ligomis sergantiems pacientams kvalifikuoti viduriniosios grandies specialistai, psichologai ir kiti susiję medicinos darbuotojai teiktų specializuotą psichologinę pagalbą, kad teikiant įvairių formų psichologinę pagalbą būtų tenkinami konkretūs vėžiu sergančių pacientų poreikiai jiems gydantis; pažymi, kad dėl nuolatinių technologinių pokyčių medicinos srityje medicinos darbuotojai nuolat turi įgyti žinių, kurios būtinos norint anksti nustatyti ligą ir užtikrinti gydymo kokybę; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina valstybes nares stiprinti nestacionariosios sveikatos priežiūros plėtrą, kad būtų teikiamos įvairesnės paslaugos, kurių reikia vėžį išgyvenusiems ir lėtinėmis ligomis sergantiems žmonėms; pabrėžia, kad nestacionarioji sveikatos priežiūra turėtų būti plėtojama atsižvelgiant į lyčių aspektą siekiant patenkinti specialius moterų, išgyvenusių vėžį, poreikius, kai jos grįžta į švietimo ir mokymo, užimtumo ir šeimos gyvenimą, ir atsižvelgiant į jų psichosocialinius poreikius; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina Komisijos paramą plėtojant Europos krūties vėžio paslaugų kokybės užtikrinimo sistemą; tvirtina, kad pagal šią sistemą turėtų būti pateiktos gairės dėl reabilitacijos, išgyvenamumo ir palaikomosios slaugos, ypatingą dėmesį skiriant vėžiu sergančių ir vėžį išgyvenusių moterų, esančių pažeidžiamoje padėtyje, poreikiams; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina valstybes nares teikiant veiksmingesnį finansavimą ir daugiau išteklių užtikrinti geresnes galimybes laiku atlikti atrankinę patikrą, taip pat pradėti informuotumo didinimo kampanijas skatinant visas rizikos grupes, kurioms gresia pavojus, pasinaudoti ankstyvo sveikatos patikrinimo privalumais; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina valstybes nares pasinaudoti ES lėšomis, pvz., Europos struktūriniais ir sanglaudos fondais ir Europos investicijų banko priemonėmis, be kita ko, siekiant sukurti kokybiškos atrankinės patikros, prevencijos ir gydymo centrus, kurie būtų lengvai prieinami visiems pacientams; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina valstybes nares, naudojantis Komisijos pagalba ir pasinaudojant įvairiomis ES finansavimo galimybėmis, finansuoti paslaugas, kuriomis teikiama parama šeimoms, kuriose vienas iš narių yra vėžiu sergantis ligonis, įskaitant konsultacijas šeimos klausimais ir vėžio sergantiems ligoniams ir jų šeimoms teikiamas konsultacijas vaisingumo klausimais; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją imtis veiksmų siekiant visapusiškai remti PSO kovos su gimdos kaklelio vėžiu strategiją; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją ir valstybes nares visapusiškai įgyvendinti galiojančią teisinę sistemą, ypač priežiūros, budrumo ir kontrolės srityse, susijusiose su didelės rizikos medicinos prietaisų naudojimu ir jų poveikiu moterų sveikatai; taip pat ragina jas toliau plėtoti priemones, kuriomis būtų užtikrinamas krūtų implantų saugumas; mano, kad būtina skubiai atlikti išsamų rizikos, susijusios su tokiais implantais, vertinimą, visų pirma atsižvelgiant į vėžio, kuriuo serga moterys, ypač anaplastinės didelių ląstelių limfomos, atvejus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina įsteigti tyrimo komitetą, kuris nagrinėtų silikoninių implantų poveikį moterų sveikatai, ypač galimą ryšį su vėžio formomis ir gretutinėmis ligomis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina skirti daugiau dėmesio ir daugiau išteklių ankstyvam kiaušidžių vėžio nustatymui ir pagrindiniams moksliniams tyrimams; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją pirmenybę teikti veiksmams, kuriais siekiama panaikinti atotrūkį tarp Vidurio ir Rytų Europos ir Europos vidurkio, susijusio su kiaušidžių ir gimdos kaklelio vėžio paplitimu ir mirtingumu nuo jo, panaikinant struktūrinę šalių nelygybę, organizuojant veiksmingas ir ekonomiškai efektyvias vėžio atrankinės patikros paslaugas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina valstybes nares taip pat skirti dėmesį moterų ir vyrų, kurie serga vėžiu ir gretutinėmis ligomis ir kurių ligų negalima išgydyti, gyvenimo kokybės gerinimui, pvz., remiant slaugos namus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros; pabrėžia, kad ji turėtų apimti konkrečias priemones, kuriomis siekiama sumažinti moterų, dirbančių naktinėmis pamainomis, vėžio riziką; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia asmens teisių į atostogas svarbą ir ragina užtikrinti lanksčias darbo sąlygas, kuriomis būtų galima spręsti konkrečias problemas, su kuriomis susiduria dirbantys tėvai ir (arba) slaugytojai, prižiūrintys sergančiuosius vėžiu ir gretutinėmis ligomis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000119111

(2)  OL L 327, 2003 12 16, p. 34.

(3)  OL C 68 E, 2004 3 18, p. 611.

(4)  OL C 313 E, 2006 12 20, p. 273.

(5)  OL C 247 E, 2009 10 15, p. 11.

(6)  OL C 81 E, 2011 3 15, p. 95.

(7)  OL C 434, 2015 12 23, p. 38.

(8)  OL C 252, 2018 7 18, p. 99.

(9)  OL L 117, 2017 5 5, p. 1.

(10)  OL C 332 E, 2013 11 15, p. 89.

(11)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_034.pdf

(12)  OL C 53 E, 2002 2 28, p. 231.

(13)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Cancer_statistics

(14)  http://cancer-code-europe.iarc.fr/index.php/lt/

(15)  http://cancer-code-europe.iarc.fr/index.php/lt/

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/115 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/115

---

P8_TA(2019)0113

Kanapių naudojimas gydymo tikslais

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kanapių naudojimo gydymo tikslais (2018/2775(RSP))

(2020/C 449/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl kanapių naudojimo gydymo tikslais (O-000122/2018 – B8-0001/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl kanapių naudojimo gydymo tikslais (O-000122/2018 – B8-0001/2019),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi kanapės augalo sudėtyje yra daugiau nei 480 komponentų, iš kurių daugiau nei 100 – kanabinoidai, kurie yra tiek psichoaktyviųjų medžiagų, tiek ir ne psichoaktyviųjų medžiagų junginiai; kadangi daug kanapių sudėtyje esančių komponentų randami tik kanapėse; |
| --- | --- |

A.

kadangi kanapės augalo sudėtyje yra daugiau nei 480 komponentų, iš kurių daugiau nei 100 – kanabinoidai, kurie yra tiek psichoaktyviųjų medžiagų, tiek ir ne psichoaktyviųjų medžiagų junginiai; kadangi daug kanapių sudėtyje esančių komponentų randami tik kanapėse;

| B. | kadangi D9-tetrahidrokanabinolis (THC) ir kanabidiolis (CBD) yra geriausiai žinomi kanabinoidai, randami kanapėse, ir THC yra pagrindinis kanapėse esantis psichoaktyvus ir priklausomybę sukeliantis komponentas, o CBD neturi svaiginamųjų arba priklausomybę sukeliančių savybių; |
| --- | --- |

B.

kadangi D9-tetrahidrokanabinolis (THC) ir kanabidiolis (CBD) yra geriausiai žinomi kanabinoidai, randami kanapėse, ir THC yra pagrindinis kanapėse esantis psichoaktyvus ir priklausomybę sukeliantis komponentas, o CBD neturi svaiginamųjų arba priklausomybę sukeliančių savybių;

| C. | kadangi kanapių augalas turi daugybę kitų kanabinoidų, kaip antai, kanabichromenas, kanabinolis, kanabidiolinė rūgštis, kanabigerolis ir tetrahidrokanabivarinas, kurie gali turėti neuroapsauginį poveikį, gali padėti sumažinti tam tikrus simptomus, kuriuos jaučia pacientai, pvz., chronišką skausmą, uždegimą ar bakterines infekcijas ir stimuliuoti kaulų augimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi kanapių augalas turi daugybę kitų kanabinoidų, kaip antai, kanabichromenas, kanabinolis, kanabidiolinė rūgštis, kanabigerolis ir tetrahidrokanabivarinas, kurie gali turėti neuroapsauginį poveikį, gali padėti sumažinti tam tikrus simptomus, kuriuos jaučia pacientai, pvz., chronišką skausmą, uždegimą ar bakterines infekcijas ir stimuliuoti kaulų augimą;

| D. | kadangi iš kanapių gauti produktai, naudojami gydymo tikslais, dažnai vadinami medicininėmis kanapėmis; kadangi ši apibrėžtis iš esmės nėra teisiškai nustatyta, išlieka miglota ir ją galima įvairiai interpretuoti; kadangi terminas „medicininės kanapės“ neturėtų būti tapatinamas su kanapių pagrindu pagamintais vaistais, kurie išbandyti atliekant klinikinius tyrimus ir yra oficialiai patvirtinti; |
| --- | --- |

D.

kadangi iš kanapių gauti produktai, naudojami gydymo tikslais, dažnai vadinami medicininėmis kanapėmis; kadangi ši apibrėžtis iš esmės nėra teisiškai nustatyta, išlieka miglota ir ją galima įvairiai interpretuoti; kadangi terminas „medicininės kanapės“ neturėtų būti tapatinamas su kanapių pagrindu pagamintais vaistais, kurie išbandyti atliekant klinikinius tyrimus ir yra oficialiai patvirtinti;

| E. | kadangi pagal JT konvencijas ir tarptautinę teisę nėra draudžiama naudoti kanapes ar jų pagrindu pagamintus produktus kaip vaistus tam tikriems sveikatos sutrikimams gydyti; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal JT konvencijas ir tarptautinę teisę nėra draudžiama naudoti kanapes ar jų pagrindu pagamintus produktus kaip vaistus tam tikriems sveikatos sutrikimams gydyti;

| F. | kadangi labai skiriasi atskirų ES valstybių narių pozicijos dėl teisės aktų dėl kanapių, įskaitant teisės aktus dėl kanapių naudojimo gydymo tikslais, pvz., nuostatos dėl leistinų didžiausių THC ir CBC koncentracijos kiekių, ir dėl šios priežasties gali kilti sunkumų šalims, kurios taiko atsargesnį požiūrį; |
| --- | --- |

F.

kadangi labai skiriasi atskirų ES valstybių narių pozicijos dėl teisės aktų dėl kanapių, įskaitant teisės aktus dėl kanapių naudojimo gydymo tikslais, pvz., nuostatos dėl leistinų didžiausių THC ir CBC koncentracijos kiekių, ir dėl šios priežasties gali kilti sunkumų šalims, kurios taiko atsargesnį požiūrį;

| G. | kadangi nė vienoje iš ES valstybių narių neleidžiama rūkyti kanapių medicininiais tikslais ir auginti kanapių namuose medicininiais tikslais; |
| --- | --- |

G.

kadangi nė vienoje iš ES valstybių narių neleidžiama rūkyti kanapių medicininiais tikslais ir auginti kanapių namuose medicininiais tikslais;

| H. | kadangi politika medicininių kanapių atžvilgiu ES ir visame pasaulyje keičiasi; kadangi net nacionalinėse administracijose vis dar būna nesusipratimų dėl skirtingų kanapių naudojimo būdų, dažnai painiojamas kanapių legalizavimas pramoginio vartojimo tikslais ir būtinybė visiems pacientams, kuriems to reikia, suteikti saugią ir teisėtą prieigą prie kanapių gydymo tikslais; |
| --- | --- |

H.

kadangi politika medicininių kanapių atžvilgiu ES ir visame pasaulyje keičiasi; kadangi net nacionalinėse administracijose vis dar būna nesusipratimų dėl skirtingų kanapių naudojimo būdų, dažnai painiojamas kanapių legalizavimas pramoginio vartojimo tikslais ir būtinybė visiems pacientams, kuriems to reikia, suteikti saugią ir teisėtą prieigą prie kanapių gydymo tikslais;

| I. | kadangi kanapių vartojimas apskritai gali sukelti priklausomybę, taip pat lemti dideles socialines ir sveikatos problemas; kadangi dėl šios priežasties vis dar yra būtina vykdyti priklausomybės prevenciją, stebėseną ir kontrolę siekiant kovoti su nelegalia praktika, visų pirma tuomet, jei medicininės kanapės bus naudojamos platesniu mastu; |
| --- | --- |

I.

kadangi kanapių vartojimas apskritai gali sukelti priklausomybę, taip pat lemti dideles socialines ir sveikatos problemas; kadangi dėl šios priežasties vis dar yra būtina vykdyti priklausomybės prevenciją, stebėseną ir kontrolę siekiant kovoti su nelegalia praktika, visų pirma tuomet, jei medicininės kanapės bus naudojamos platesniu mastu;

| J. | kadangi, remiantis 2018 m. birželio duomenimis, pagal Europos vaistų vertinimo agentūros centralizuotą procedūrą nė vienam kanapių pagrindu pagamintam vaistui nesuteiktas leidimas ir tik vienas toks vaistas šiuo metu yra vertinamas pagal šią procedūrą; |
| --- | --- |

J.

kadangi, remiantis 2018 m. birželio duomenimis, pagal Europos vaistų vertinimo agentūros centralizuotą procedūrą nė vienam kanapių pagrindu pagamintam vaistui nesuteiktas leidimas ir tik vienas toks vaistas šiuo metu yra vertinamas pagal šią procedūrą;

| K. | kadangi pagal savitarpio pripažinimo procedūrą autorizuotas tik vienas kanapių pagrindu pagamintas vaistas, kuriam 17-oje ES valstybių narių suteiktas rinkodaros leidimas išsėtinės sklerozės sukeliamų spazmų gydymo atvejais; |
| --- | --- |

K.

kadangi pagal savitarpio pripažinimo procedūrą autorizuotas tik vienas kanapių pagrindu pagamintas vaistas, kuriam 17-oje ES valstybių narių suteiktas rinkodaros leidimas išsėtinės sklerozės sukeliamų spazmų gydymo atvejais;

| L. | kadangi iš esamos mokslinės literatūros kanapių naudojimo medicinoje tema apžvalgos matyti, kad yra akivaizdžių ar svarių įrodymų, jog kanapės ir kanabinoidai turi gydomąjį poveikį, pavyzdžiui, palengvina chronišką suaugusiųjų skausmą (kaip antai, vėžio atveju), slopina chemoterapijos sukeltą pykinimą ir vėmimą ir lengvina išsėtinės sklerozės sukeliamų spazmų simptomus, apie kuriuos praneša pacientai, ir yra veiksmingi gydant pacientus, kenčiančius nuo nerimo sutrikimų, potrauminių streso sukeltų sutrikimų ir depresijos; |
| --- | --- |

L.

kadangi iš esamos mokslinės literatūros kanapių naudojimo medicinoje tema apžvalgos matyti, kad yra akivaizdžių ar svarių įrodymų, jog kanapės ir kanabinoidai turi gydomąjį poveikį, pavyzdžiui, palengvina chronišką suaugusiųjų skausmą (kaip antai, vėžio atveju), slopina chemoterapijos sukeltą pykinimą ir vėmimą ir lengvina išsėtinės sklerozės sukeliamų spazmų simptomus, apie kuriuos praneša pacientai, ir yra veiksmingi gydant pacientus, kenčiančius nuo nerimo sutrikimų, potrauminių streso sukeltų sutrikimų ir depresijos;

| M. | kadangi esama įrodymų, kad kanapės ar kanabinoidai gali būti veiksmingi didinant apetitą ir mažinant svorio kritimą, siejamą su ŽIV/AIDS, lengvinant psichikos sutrikimų, pvz., psichozės arba Tureto (Tourette) sindromo, sukeliamus simptomus, lengvinant epilepsijos, taip pat Alzheimerio ligos, artrito, astmos, vėžio, Krono ligos ir glaukomos simptomus ir kad jie padeda sumažinti nutukimo ir diabeto riziką, taip pat sušvelnina menstruacijų skausmą; |
| --- | --- |

M.

kadangi esama įrodymų, kad kanapės ar kanabinoidai gali būti veiksmingi didinant apetitą ir mažinant svorio kritimą, siejamą su ŽIV/AIDS, lengvinant psichikos sutrikimų, pvz., psichozės arba Tureto (Tourette) sindromo, sukeliamus simptomus, lengvinant epilepsijos, taip pat Alzheimerio ligos, artrito, astmos, vėžio, Krono ligos ir glaukomos simptomus ir kad jie padeda sumažinti nutukimo ir diabeto riziką, taip pat sušvelnina menstruacijų skausmą;

| N. | kadangi vis dar yra mažai oficialių duomenų apie su medicininėmis kanapėmis susijusius mokslinius tyrimus ir jų finansavimą; kadangi Europos Sąjungoje pagal dabartinę mokslinių tyrimų programą moksliniams su medicininėmis kanapėmis susijusiems tyrimams tiesioginė parama nebuvo skirta ir mokslinių su medicininėmis kanapėmis susijusių tyrimų projektai menkai derinami tarp valstybių narių; |
| --- | --- |

N.

kadangi vis dar yra mažai oficialių duomenų apie su medicininėmis kanapėmis susijusius mokslinius tyrimus ir jų finansavimą; kadangi Europos Sąjungoje pagal dabartinę mokslinių tyrimų programą moksliniams su medicininėmis kanapėmis susijusiems tyrimams tiesioginė parama nebuvo skirta ir mokslinių su medicininėmis kanapėmis susijusių tyrimų projektai menkai derinami tarp valstybių narių;

| O. | kadangi įvertinus 2013–2020 m. ES kovos su narkotikais strategijos įgyvendinimą pripažinta, kad įvairūs suinteresuotieji subjektai atkreipė dėmesį į tai, kad neaptartos naujausios kanapių politikos tendencijos, ir kad tai buvo vienas iš dažniausiai minimų dalykų svarstant apie tai, kokie klausimai dar neįtraukti į strategiją; |
| --- | --- |

O.

kadangi įvertinus 2013–2020 m. ES kovos su narkotikais strategijos įgyvendinimą pripažinta, kad įvairūs suinteresuotieji subjektai atkreipė dėmesį į tai, kad neaptartos naujausios kanapių politikos tendencijos, ir kad tai buvo vienas iš dažniausiai minimų dalykų svarstant apie tai, kokie klausimai dar neįtraukti į strategiją;

| P. | kadangi nėra vienodos vaistų, kurių sudėtyje yra THC, CBD ir kitų kanapių augale randamų kanabinoidų junginių, žymėjimo ir ženklinimo standartizacijos sistemos; |
| --- | --- |

P.

kadangi nėra vienodos vaistų, kurių sudėtyje yra THC, CBD ir kitų kanapių augale randamų kanabinoidų junginių, žymėjimo ir ženklinimo standartizacijos sistemos;

| Q. | kadangi Europos Sąjungoje medicinos darbuotojai – medicinos studentai, gydytojai, vaistininkai ir psichiatrai – gauna mažai informacijos ar negauna jokios patikimos informacijos apie medicinos produktų, kurių sudėtyje yra THC ir CBD, poveikį, taip pat trūksta informacijos ir įspėjimų, skirtų jauniems žmonėms ir moterims, planuojančioms tapti motinomis; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Europos Sąjungoje medicinos darbuotojai – medicinos studentai, gydytojai, vaistininkai ir psichiatrai – gauna mažai informacijos ar negauna jokios patikimos informacijos apie medicinos produktų, kurių sudėtyje yra THC ir CBD, poveikį, taip pat trūksta informacijos ir įspėjimų, skirtų jauniems žmonėms ir moterims, planuojančioms tapti motinomis;

| R. | kadangi nėra ES lygmens kanapių pagrindu pagamintų vaistų pateikimo į rinką reglamentavimo; |
| --- | --- |

R.

kadangi nėra ES lygmens kanapių pagrindu pagamintų vaistų pateikimo į rinką reglamentavimo;

| 1. | ragina Komisiją ir nacionalines valdžios institucijas bendradarbiauti siekiant nustatyti teisinę medicininių kanapių apibrėžtį ir aiškiai atskirti kanapių pagrindu pagamintus vaistus, kuriuos patvirtino EMA ar kitos reguliavimo agentūros, medicinines kanapes, dėl kurių klinikiniai tyrimai nebuvo atlikti, ir kitokiais būdais naudojamas kanapes (pramoginis vartojimas ar naudojimas pramonėje); |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad apskritai moksliniai tyrimai apie galimą iš kanapių pagamintų vaistų teikiamą naudą yra per menkai finansuojami ir jiems turėtų būti skirtas atitinkamas dėmesys kitoje, t. y. 9–oje bendrojoje programoje ir nacionalinėse mokslinių tyrimų programose, siekiant, be kita ko, ištirti galimą THC, CBD ir kitų kanabinoidų naudojimą gydymo tikslais, taip pat jų poveikį žmogaus organizmui, be kita ko, atsižvelgiant į patirtį, įgytą skiriant kanapes ne pagal indikacijas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją ir valstybes nares atkreipti dėmesį į reguliavimo, finansines ir kultūrines kliūtis, kurios trukdo atlikti kanapių naudojimo gydymo tikslais mokslinius tyrimus ir apskritai su kanapėmis susijusius mokslinius tyrimus; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares apibrėžti reikalingas sąlygas, kad būtų galima atlikti patikimus, nepriklausomus ir plačia medžiaga grindžiamus kanapių naudojimo gydymo tikslais mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją kartu su kompetentingomis institucijomis nustatyti prioritetines kanapių naudojimo gydymo tikslais mokslinių tyrimų sritis remiantis pažangiais kitose šalyse atliktais moksliniais tyrimais ir susikoncentruoti į sritis, kuriose būtų galima gauti didžiausią pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją ir valstybes nares vykdyti daugiau mokslinių tyrimų ir skatinti inovacijas, kalbant apie projektus, susijusius su kanapių naudojimu gydymo tikslais; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją parengti išsamią strategiją, kad būtų užtikrinti aukščiausi nepriklausomų mokslinių tyrimų, kūrimo, autorizacijos, tiekimo rinkai ir farmakologinio budrumo standartai ir užkirstas kelias piktnaudžiavimui iš kanapių pagamintais produktais; pabrėžia, kad reikia standartizuoti ir suvienodinti produktus, kurių sudėtyje yra kanapių pagrindu pagamintų vaistų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, jog svarbu, kad ES, imdamasi tolesnių priemonių medicininių kanapių srityje, glaudžiai bendradarbiautų ir koordinuotų veiksmus su Pasaulio sveikatos organizacija (PSO); |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją sukurti tinklą, kuris suburtų Europos vaistų agentūrą (EMA), Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centrą (ENNSC), atsakingas nacionalinės valdžios institucijas, pacientų organizacijas, pilietinę visuomenę, socialinius partnerius, vartotojų organizacijas, sveikatos priežiūros specialistus, NVO ir suinteresuotuosius subjektus, siekiant užtikrinti veiksmingą kanapių pagrindu pagamintų vaistų strategijos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina valstybes nares medicinos specialistams organizuoti tinkamus medicininius mokymus ir skatinti įgyti daugiau žinių apie medicinines kanapes remiantis nepriklausomais ir plataus masto moksliniais tyrimais; taip pat ragina valstybes nares leisti gydytojams laisvai remtis savo profesiniu vertinimu skiriant oficialiai patvirtintus kanapių pagrindu pagamintus vaistus pacientams, sergantiems tam tikromis ligomis, ir leisti vaistininkams teisėtai parduoti tokius paskirtus vaistus; atkreipia dėmesį į tai, kad visiems medicinos darbuotojams, pvz., medicinos studentams, gydytojams ir vaistininkams, reikia organizuoti mokymus ir suteikti prieigą prie literatūros, kad jie susipažintų su nepriklausomų mokslinių tyrimų rezultatais; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis gerinant vienodą prieigą prie kanapių pagrindu pagamintų vaistų ir užtikrinti, kad leistinais atvejais, kai vaistai yra veiksmingi gydant tam tikrus susirgimus, jie, kaip ir kiti vaistai, būtų įtraukti į sveikatos draudimo sistemos kompensuojamų vaistų sąrašą; ragina valstybes nares sudaryti pacientams saugias ir vienodas įvairių kanapių pagrindu pagamintų vaistų rūšių pasirinkimo galimybes ir kartu užtikrinti, kad gydymo metu pacientus prižiūrėtų kompetentingi medicinos specialistai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti, kad pacientai galėtų gauti tinkamą gydymą, kuris kiekvienu atveju yra specifinis ir orientuotas į jų individualius poreikius, nes pacientai turi vieną ar kelis sutrikimus, būtina, kad pacientams būtų suteikta išsami informacija apie visą augalo, naudojamo vaistuose, atmainų įvairovę; pažymi, kad tokia informacija būtų naudinga pacientams ir medicinos specialistai galėtų paskirti vaistus, kuriais būtų atsižvelgiama į holistinius paciento ir su atitinkamu gydymu susijusius poreikius; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina valstybes nares persvarstyti savo atitinkamus teisės aktus, susijusius su kanapių pagrindu pagamintų vaistų vartojimu, jeigu moksliniai tyrimai įrodo, kad to paties teigiamo poveikio negalima pasiekti vartojant įprastus vaistus, kurie neturi priklausomybę sukeliančio poveikio; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų prieinamas pakankamas kanapių pagrindu pagamintų vaistų kiekis, kad būtų galima patenkinti realius poreikius, ir tai padaryti vykdant nacionalinius medicinos standartus atitinkančią gamybą arba galbūt importą laikantis nacionalinių reikalavimų, taikomų kanapių pagrindu pagamintiems vaistams; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant užtikrinti, kad gydymo tikslais būtų naudojamos saugios ir kontroliuojamos kanapės, gaunamos tik iš kanapių pagrindu pagamintų produktų, kurių atžvilgiu buvo atlikti klinikiniai tyrimai ir kuriuos įvertino ir patvirtino reguliavimo institucijos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad su medicininėmis kanapėmis susiję moksliniai tyrimai ir jų naudojimas Sąjungoje jokiu būdu nebūtų naudingi nusikalstamiems prekybos narkotikais tinklams ir nepadėtų jiems plėstis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad, užtikrinus išsamų ir įrodymais pagrįstą kanapių pagrindu pagamintų vaistų reglamentavimą, viešojo sektoriaus institucijos gautų papildomų išteklių, būtų apribota juodoji rinka, būtų užtikrinta vaistų žymėjimo kokybė ir tikslumas ir tai padėtų kontroliuoti pardavimo vietas, būtų apribotos nepilnamečių galimybės gauti šių medžiagų ir būtų garantuotas teisinis tikrumas ir saugus būdas pacientams gauti šių medžiagų gydymo tikslais, imantis ypatingų atsargumo priemonių, jei pacientai yra jauni žmonės ar nėščios moterys; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad kiekvienoje reglamentavimo sistemoje būtina numatyti griežtą nepilnamečių vaikų ir pažeidžiamų grupių priklausomybės prevenciją; |
| --- | --- |

17.

| 18. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai. |
| --- | --- |

18.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/119 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/119

---

P8_TA(2019)0114

Peticijų komiteto svarstymai 2018 m.

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Peticijų komiteto svarstymų rezultatų (2018/2280(INI))

(2020/C 449/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl Peticijų komiteto svarstymų rezultatų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl Peticijų komiteto svarstymų rezultatų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 10 ir 11 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 10 ir 11 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 24 ir 227 straipsnius, kurie atspindi Sutartyje teikiamą svarbą ES piliečių ir gyventojų teisei kreiptis į Europos Parlamentą jiems rūpimais klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 24 ir 227 straipsnius, kurie atspindi Sutartyje teikiamą svarbą ES piliečių ir gyventojų teisei kreiptis į Europos Parlamentą jiems rūpimais klausimais,

| — | atsižvelgdamas į SESV 228 straipsnį dėl Europos ombudsmeno vaidmens ir funkcijų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 228 straipsnį dėl Europos ombudsmeno vaidmens ir funkcijų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 44 straipsnį dėl teisės pateikti peticiją Europos Parlamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 44 straipsnį dėl teisės pateikti peticiją Europos Parlamentui,

| — | atsižvelgdamas į SESV nuostatas, susijusias su pažeidimo nagrinėjimo procedūra, ypač į 258 ir 260 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV nuostatas, susijusias su pažeidimo nagrinėjimo procedūra, ypač į 258 ir 260 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 216 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 216 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą (A8-0024/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą (A8-0024/2019),

| A. | kadangi teisė pateikti peticijas suteikia žmonėms atvirą, demokratinį ir skaidrų neteisminių teisių gynimo priemonių mechanizmą, pagal kurį oficialius skundus galima pateikti žmonių tiesiogiai išrinktiems atstovams, ypač kai tai susiję su Europos Sąjungos veiklos sritimis; |
| --- | --- |

A.

kadangi teisė pateikti peticijas suteikia žmonėms atvirą, demokratinį ir skaidrų neteisminių teisių gynimo priemonių mechanizmą, pagal kurį oficialius skundus galima pateikti žmonių tiesiogiai išrinktiems atstovams, ypač kai tai susiję su Europos Sąjungos veiklos sritimis;

| B. | kadangi teisė pateikti peticiją turėtų būti svarbus dalyvaujamosios demokratijos elementas, kai veiksmingai apsaugota kiekvieno piliečio teisė tiesiogiai dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime; kadangi ji turėtų padėti Europos Parlamentui geriau reaguoti į Europos Sąjungos piliečių ir gyventojų problemas; kadangi tikra demokratija turėtų užtikrinti skaidrumą, veiksmingą pagrindinių teisių apsaugą ir praktinį žmonių dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose; |
| --- | --- |

B.

kadangi teisė pateikti peticiją turėtų būti svarbus dalyvaujamosios demokratijos elementas, kai veiksmingai apsaugota kiekvieno piliečio teisė tiesiogiai dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime; kadangi ji turėtų padėti Europos Parlamentui geriau reaguoti į Europos Sąjungos piliečių ir gyventojų problemas; kadangi tikra demokratija turėtų užtikrinti skaidrumą, veiksmingą pagrindinių teisių apsaugą ir praktinį žmonių dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose;

| C. | kadangi kiekviena peticija yra atidžiai įvertinama ir išnagrinėjama; kadangi kiekvienas peticijos pateikėjas turi teisę per pagrįstą laikotarpį gauti išsamų atsakymą ir informaciją apie Peticijų komiteto priimtą sprendimą dėl priimtinumo, kuris pateikiamas gimtąja arba peticijoje vartojama kalba; |
| --- | --- |

C.

kadangi kiekviena peticija yra atidžiai įvertinama ir išnagrinėjama; kadangi kiekvienas peticijos pateikėjas turi teisę per pagrįstą laikotarpį gauti išsamų atsakymą ir informaciją apie Peticijų komiteto priimtą sprendimą dėl priimtinumo, kuris pateikiamas gimtąja arba peticijoje vartojama kalba;

| D. | kadangi Peticijų komiteto veikla grindžiama iš peticijų pateikėjų gaunamais pranešimais ir informacija; |
| --- | --- |

D.

kadangi Peticijų komiteto veikla grindžiama iš peticijų pateikėjų gaunamais pranešimais ir informacija;

| E. | kadangi Peticijų komitetas mano, kad Europos piliečių iniciatyva yra itin svarbi tiesioginės ir dalyvaujamosios demokratijos priemonė, kuria piliečiams suteikiama galimybė aktyviai dalyvauti formuojant ES teisės aktus; |
| --- | --- |

E.

kadangi Peticijų komitetas mano, kad Europos piliečių iniciatyva yra itin svarbi tiesioginės ir dalyvaujamosios demokratijos priemonė, kuria piliečiams suteikiama galimybė aktyviai dalyvauti formuojant ES teisės aktus;

| F. | kadangi daug peticijų svarstoma komiteto posėdžiuose, kurie yra vieši (ir tiesiogiai transliuojami internetu); kadangi peticijų pateikėjai dažnai naudojasi savo teise pristatyti peticijas, taip pateikdami informaciją komiteto nariams, Komisijai ir valstybių narių atstovams, jeigu jie dalyvauja, iš pirmojo šaltinio ir tokiu būdu aktyviai prisidėdami prie komiteto darbo; kadangi 2018 m. 187 peticijų pateikėjai buvo atvykę į komiteto posėdžius, kad galėtų dalyvauti diskusijose dėl peticijų; |
| --- | --- |

F.

kadangi daug peticijų svarstoma komiteto posėdžiuose, kurie yra vieši (ir tiesiogiai transliuojami internetu); kadangi peticijų pateikėjai dažnai naudojasi savo teise pristatyti peticijas, taip pateikdami informaciją komiteto nariams, Komisijai ir valstybių narių atstovams, jeigu jie dalyvauja, iš pirmojo šaltinio ir tokiu būdu aktyviai prisidėdami prie komiteto darbo; kadangi 2018 m. 187 peticijų pateikėjai buvo atvykę į komiteto posėdžius, kad galėtų dalyvauti diskusijose dėl peticijų;

| G. | kadangi peticijos suteikia papildomą garantiją ES piliečiams ir gyventojams, palyginti su tiesiogiai Komisijai pateikiamais skundais, nes į procesą įtraukiamas Parlamentas, o tai padeda užtikrinti geresnį faktų patikrinimą ir skaidrias diskusijas atitinkamu klausimu, dalyvaujant peticijų pateikėjams, Europos Parlamento nariams ir Komisijai, taip pat prireikus kitoms susijusioms institucijoms; |
| --- | --- |

G.

kadangi peticijos suteikia papildomą garantiją ES piliečiams ir gyventojams, palyginti su tiesiogiai Komisijai pateikiamais skundais, nes į procesą įtraukiamas Parlamentas, o tai padeda užtikrinti geresnį faktų patikrinimą ir skaidrias diskusijas atitinkamu klausimu, dalyvaujant peticijų pateikėjams, Europos Parlamento nariams ir Komisijai, taip pat prireikus kitoms susijusioms institucijoms;

| H. | kadangi komiteto darbui ir jo patikimumui yra itin svarbi tiek peticijų pateikėjų pateikta išsami informacija, tiek Komisijos, valstybių narių bei kitų įstaigų surinkta ekspertinė informacija; |
| --- | --- |

H.

kadangi komiteto darbui ir jo patikimumui yra itin svarbi tiek peticijų pateikėjų pateikta išsami informacija, tiek Komisijos, valstybių narių bei kitų įstaigų surinkta ekspertinė informacija;

| I. | kadangi Europos Parlamentas jau ilgą laiką tarptautiniu mastu pirmauja peticijų proceso tobulinimo srityje ir turi išskirtinį atvirą ir skaidrų peticijų procesą, leidžiantį peticijų pateikėjams aktyviai dalyvauti Parlamento veikloje; |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos Parlamentas jau ilgą laiką tarptautiniu mastu pirmauja peticijų proceso tobulinimo srityje ir turi išskirtinį atvirą ir skaidrų peticijų procesą, leidžiantį peticijų pateikėjams aktyviai dalyvauti Parlamento veikloje;

| J. | kadangi pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių 216a straipsnį 2018 m. įvyko keturi apsilankymai informacijos rinkimo tikslu: Lužicoje (Vokietijoje) dėl rusvųjų anglių kasybos poveikio vietos gyventojams, ypač sorbų bendruomenei, ir dėl taršos, sukeltos Šprė upėje bei gretimuose vandens telkiniuose, Famagustoje (Kipre) dėl uždaros okupuoto Famagustos miesto zonos grąžinimo tikriesiems jos gyventojams, Donjanoje (Ispanijoje) dėl aplinkos padėties ir galimo apsaugotos Donjanos nacionalinio parko teritorijos būklės blogėjimo dėl dujų saugyklos projekto ir požeminio vandens išteklių pereikvojimo ir Valedoroje (Italijoje) dėl sąvartynų ir karjerų sukeltos žalos aplinkai; |
| --- | --- |

J.

kadangi pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių 216a straipsnį 2018 m. įvyko keturi apsilankymai informacijos rinkimo tikslu: Lužicoje (Vokietijoje) dėl rusvųjų anglių kasybos poveikio vietos gyventojams, ypač sorbų bendruomenei, ir dėl taršos, sukeltos Šprė upėje bei gretimuose vandens telkiniuose, Famagustoje (Kipre) dėl uždaros okupuoto Famagustos miesto zonos grąžinimo tikriesiems jos gyventojams, Donjanoje (Ispanijoje) dėl aplinkos padėties ir galimo apsaugotos Donjanos nacionalinio parko teritorijos būklės blogėjimo dėl dujų saugyklos projekto ir požeminio vandens išteklių pereikvojimo ir Valedoroje (Italijoje) dėl sąvartynų ir karjerų sukeltos žalos aplinkai;

| K. | kadangi Parlamento 2018 m. liepos 5 d. rezoliucijoje dėl neigiamo JAV užsienio sąskaitoms taikomų mokestinių prievolių vykdymo akto (FATCA) poveikio ES piliečiams, ypač „atsitiktiniams amerikiečiams“ (1), Komisija ir Taryba buvo raginamos pateikti bendrą ES požiūrį į FATCA, siekiant tinkamai apsaugoti Europos Sąjungos piliečių (visų pirma „atsitiktinių amerikiečių“) teises ir pagerinti automatinių informacijos mainų su JAV abipusiškumą; |
| --- | --- |

K.

kadangi Parlamento 2018 m. liepos 5 d. rezoliucijoje dėl neigiamo JAV užsienio sąskaitoms taikomų mokestinių prievolių vykdymo akto (FATCA) poveikio ES piliečiams, ypač „atsitiktiniams amerikiečiams“ (1), Komisija ir Taryba buvo raginamos pateikti bendrą ES požiūrį į FATCA, siekiant tinkamai apsaugoti Europos Sąjungos piliečių (visų pirma „atsitiktinių amerikiečių“) teises ir pagerinti automatinių informacijos mainų su JAV abipusiškumą;

| L. | kadangi priimtinos peticijos dažnai suteikia vertingos informacijos atitinkamų Parlamento komitetų darbui, nes juose nurodomi įtariami ES teisės aktų pažeidimai; |
| --- | --- |

L.

kadangi priimtinos peticijos dažnai suteikia vertingos informacijos atitinkamų Parlamento komitetų darbui, nes juose nurodomi įtariami ES teisės aktų pažeidimai;

| M. | kadangi peticijos yra naudinga priemonė nustatant Sąjungos teisės pažeidimus ir sudaro galimybę Parlamentui ir kitoms ES institucijoms įvertinti, kaip ES teisės aktai perkeliami į nacionalinę teisę ir kaip jie yra taikomi, taip pat įvertinti jų poveikį ES piliečiams ir gyventojams; |
| --- | --- |

M.

kadangi peticijos yra naudinga priemonė nustatant Sąjungos teisės pažeidimus ir sudaro galimybę Parlamentui ir kitoms ES institucijoms įvertinti, kaip ES teisės aktai perkeliami į nacionalinę teisę ir kaip jie yra taikomi, taip pat įvertinti jų poveikį ES piliečiams ir gyventojams;

| N. | kadangi pagal Darbo tvarkos taisykles Peticijų komitetas atsako už santykius su Europos ombudsmenu, kuris tiria skundus dėl netinkamo administravimo atvejų Europos Sąjungos institucijose ir įstaigose; kadangi 2018 m. gegužės 16 d. Peticijų komiteto posėdyje dabartinė Europos ombudsmenė Emily O’Reilly pristatė savo 2017 m. metinį pranešimą ir kadangi Peticijų komiteto metinis pranešimas savo ruožtu yra iš dalies grindžiamas Ombudsmenės metiniu pranešimu; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal Darbo tvarkos taisykles Peticijų komitetas atsako už santykius su Europos ombudsmenu, kuris tiria skundus dėl netinkamo administravimo atvejų Europos Sąjungos institucijose ir įstaigose; kadangi 2018 m. gegužės 16 d. Peticijų komiteto posėdyje dabartinė Europos ombudsmenė Emily O’Reilly pristatė savo 2017 m. metinį pranešimą ir kadangi Peticijų komiteto metinis pranešimas savo ruožtu yra iš dalies grindžiamas Ombudsmenės metiniu pranešimu;

| O. | kadangi Peticijų komitetas priklauso Europos ombudsmenų tinklui, kurio nariai taip pat yra Europos ombudsmenas, nacionaliniai bei regioniniai ombudsmenai ir panašios valstybių narių, šalių kandidačių ir kitų Europos ekonominės erdvės šalių institucijos ir kurio tikslas – skatinti keitimąsi informacija apie ES teisę ir politiką ir dalytis geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

O.

kadangi Peticijų komitetas priklauso Europos ombudsmenų tinklui, kurio nariai taip pat yra Europos ombudsmenas, nacionaliniai bei regioniniai ombudsmenai ir panašios valstybių narių, šalių kandidačių ir kitų Europos ekonominės erdvės šalių institucijos ir kurio tikslas – skatinti keitimąsi informacija apie ES teisę ir politiką ir dalytis geriausia patirtimi;

| P. | kadangi siekiama padaryti peticijų interneto portalą patogesnį naudoti ir prieinamesnį piliečiams, įgyvendinta daug techninių patobulinimų, pavyzdžiui, tolesnis paieškos funkcijos plėtojimas padidinus pateikiamų paieškos rezultatų skaičių, galimybė naudotojams rasti peticijas pagal peticijų pavadinimuose ir santraukose paminėtus raktinius žodžius ir konkretesnių pranešimų teikimas naudotojams jų gimtąja kalba; kadangi nuo 2018 m. antrojo pusmečio buvo paskelbti portalo statistiniai duomenys, atskleidžiantys naudingos informacijos, susijusios su portalo lankomumu ir naudotojų atliekamais veiksmais; kadangi techniniai patobulinimai toliau tęsiami, pristatytas naujas dažniausiai užduodamų klausimų (DUK) redagavimo įrankis ir kiti administravimo modulio patobulinimai; kadangi pavyko sėkmingai patenkinti daug pavienių prašymų suteikti pagalbą; kadangi kai kurios funkcijos, kurios portalą padarys interaktyvesniu ir dėl kurių jis taps tikrojo laiko informacijos šaltiniu tiek peticijų pateikėjams, tiek jų rėmėjams, dar nėra visiškai įdiegtos; |
| --- | --- |

P.

kadangi siekiama padaryti peticijų interneto portalą patogesnį naudoti ir prieinamesnį piliečiams, įgyvendinta daug techninių patobulinimų, pavyzdžiui, tolesnis paieškos funkcijos plėtojimas padidinus pateikiamų paieškos rezultatų skaičių, galimybė naudotojams rasti peticijas pagal peticijų pavadinimuose ir santraukose paminėtus raktinius žodžius ir konkretesnių pranešimų teikimas naudotojams jų gimtąja kalba; kadangi nuo 2018 m. antrojo pusmečio buvo paskelbti portalo statistiniai duomenys, atskleidžiantys naudingos informacijos, susijusios su portalo lankomumu ir naudotojų atliekamais veiksmais; kadangi techniniai patobulinimai toliau tęsiami, pristatytas naujas dažniausiai užduodamų klausimų (DUK) redagavimo įrankis ir kiti administravimo modulio patobulinimai; kadangi pavyko sėkmingai patenkinti daug pavienių prašymų suteikti pagalbą; kadangi kai kurios funkcijos, kurios portalą padarys interaktyvesniu ir dėl kurių jis taps tikrojo laiko informacijos šaltiniu tiek peticijų pateikėjams, tiek jų rėmėjams, dar nėra visiškai įdiegtos;

| 1. | pabrėžia svarbų Peticijų komiteto vaidmenį ginant ir propaguojant ES piliečių ir gyventojų teises, kiek tai patenka į šio komiteto kompetencijos sritį, užtikrinant, kad taikant peticijų pateikimo ir nagrinėjimo tvarką būtų atkreipiamas dėmesys į peticijų pateikėjams susirūpinimą keliančius klausimus ir, jeigu įmanoma, laiku ir veiksmingai išnagrinėjami jų teisėti skundai; primena apie Komisijos ir valstybių narių valdžios institucijų pareigą bendradarbiauti su Peticijų komitetu, ypač kai reikia teikti tinkamus atsiliepimus keičiantis susijusia informacija; primygtinai pabrėžia, kad šis bendradarbiavimas yra itin svarbus siekiant atsižvelgti į peticijų pateikėjų poreikius, kaip numatyta pagal Sutartis ir Pagrindinių teisių chartiją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad Parlamentui ir kitoms ES institucijoms peticijos suteikia galimybę pradėti dialogą su ES piliečiais, kuriems poveikį daro ES teisės taikymas; pabrėžia, kad reikia skatinti ES institucijų ir įstaigų bendradarbiavimą su nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis ES teisės taikymo klausimais; ragina ES institucijas ir valstybes nares propaguoti piliečių teisę teikti peticijas ir didinti visuomenės informuotumą apie ES kompetencijos sritis ir galimas teisių gynimo priemones, kurias Europos Parlamentas gali teikti nagrinėdamas peticijas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad peticijos nagrinėjamos pagal SESV 227 straipsnį, kuriame nustatyta, kad kiekvienas Sąjungos pilietis, taip pat kiekvienas valstybėje narėje gyvenantis ar savo registruotą buveinę turintis fizinis arba juridinis asmuo turi teisę individualiai arba kartu su kitais piliečiais ar asmenimis pateikti Europos Parlamentui peticiją bet kokiu reikalu, priklausančiu Sąjungos veiklos sritims; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad būtinos nuolatinės viešos diskusijos apie Sąjungos kompetencijos sritis, jų ribas ir ateitį, siekiant užtikrinti, kad piliečiai būtų gerai informuoti apie sprendimų priėmimo lygmenis ir neleisti tam tikroms neatsakingoms valstybėms narėms už viską kaltę versti Briuseliui; ragina dukart per metus rengti Peticijų komiteto ir nacionalinių parlamentų peticijų komitetų narių diskusijas dėl peticijų, susijusių su svarbiausiais Europos Sąjungos piliečių iškeltais klausimais, kad būtų skatinama tikra Parlamento narių ir nacionalinių parlamentų narių diskusija dėl peticijų, kuri padėtų didinti informuotumą apie ES politiką ir aiškumą dėl ES ir valstybių narių kompetencijos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją deramai naudotis savo įgaliojimais, kurie jai suteikti kaip Sutarčių sergėtojai, kadangi šis jos vaidmuo yra itin svarbus užtikrinant ES veikimą tiek piliečių, tiek ES teisės aktų leidėjų atžvilgiu; ragina laiku vykdyti pažeidimų nagrinėjimo procedūras siekiant nedelsiant nutraukti ES teisės nesilaikymo praktiką; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prašo Komisijos užtikrinti skaidrumą ir pagerinti prieigą prie dokumentų ir informacijos, vykdant su gautomis peticijomis susijusias „EU Pilot“ procedūras, taip pat prie informacijos apie jau baigtas pažeidimo nagrinėjimo procedūras; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena Komisijai, kad peticijos – unikali priemonė nustatyti atvejus, kai nesilaikoma ES teisės, ir juos tirti pasitelkiant Europos Parlamento politinio tikrinimo priemones; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į keturis viešuosius klausymus įvairiomis temomis: 2018 m. vasario 1 d. tema „Piliečių teisės po „Brexit’o“ kartu su Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetu bei Užimtumo ir socialinių reikalų komitetu, 2018 m. vasario 21 d. tema „Reglamento dėl Europos piliečių iniciatyvos peržiūra“ kartu su Konstitucinių reikalų komitetu, 2018 m. kovo 22 d. tema „Endokrininę sistemą ardančių medžiagų poveikis visuomenės sveikatai“ kartu su Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetu ir 2018 m. spalio 9 d. tema „Neįgaliųjų teisės“; primena komiteto nariams, kad svarbu dalyvauti viešuosiuose klausymuose, dėl kurių komitetas teikia prašymus ir kuriuos jis rengia; ragina peticijų tinkle teikti pasiūlymus dėl konkrečių viešųjų klausymų ir Europos Parlamento tyrimų ir rezoliucijų temų, kurios atspindėtų vykstančio teisėkūros darbo ryšį su Parlamento politinio tikrinimo įgaliojimais ir su peticijomis, kuriose iškeliami didelį Europos Sąjungos piliečiams susirūpinimą keliantys klausimai; pabrėžia, kad peticijų tinklas yra tinkamas forumas, kuriame galima pateikti bendras iniciatyvas, kad jos būtų nagrinėjamos kaip peticijos, nes tai būtų išsamaus Parlamento indėlio nagrinėjant Europos Sąjungos piliečių peticijas išraiška; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į Peticijų komiteto narių delegaciją, kuri 2018 m. vasario 15–16 d. lankėsi Limoje (Peru), kur pagal Europos Parlamento ir Demokratijos palaikymo ir rinkimų koordinavimo skyriaus demokratijai teikiamos paramos priemonę buvo pasikeista gerąja peticijų proceso patirtimi su Peru parlamento Konstitucinių reikalų komitetu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | patvirtina, kad reikia stiprinti politinį ir techninį dialogą su atitinkamais nacionalinių parlamentų komitetais; palankiai vertina Vokietijos Bundestago Peticijų komiteto narių dalyvavimą 2018 m. spalio 9 d. komiteto posėdyje siekiant iškelti bendro intereso klausimus ir aptarti susijusias peticijas; atkreipia dėmesį į 2018 m. lapkričio 27 d. tarpparlamentinį komitetų posėdį su nacionaliniais parlamentais, surengtą kartu su Teisės reikalų komitetu ir bendradarbiaujant su Europos ombudsmenų tinklu, kuriame aptartas Sąjungos teisės įgyvendinimo ir taikymo klausimas ir konkrečiai šiuo klausimu parlamentams pateikiamų peticijų vaidmuo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tiki, kad peticijų tinklas yra priemonė, kuria didinamas Peticijų komiteto matomumas ir atkreipiamas dėmesys į jo darbo svarbą bendradarbiaujant su kitais komitetais, kad teisėkūros darbe būtų labiau atsižvelgiama į peticijas; dar kartą patvirtina savo įsitikinimą, kad peticijų tinklo posėdžiai yra itin svarbūs siekiant stiprinti parlamentų komitetų bendradarbiavimą keičiantis informacija ir dalijantis geriausia patirtimi su tinklo nariais; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad Peticijų komitetas siekia didinti informuotumą apie piliečiams susirūpinimą keliančius klausimus per plenarinių posėdžių diskusijas; atkreipia dėmesį į klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, dėl balsavimo teisių praradimo ES, kuris buvo aptartas 2018 m. spalio 2 d. plenariniame posėdyje, į klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, dėl neįgaliųjų dalyvavimo Europos Parlamento rinkimuose, priimtą komitete 2018 m. kovo 21 d., ir į kartu su Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetu pateiktą klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, dėl „Natura 2000“ saugomų teritorijų, remiantis gautomis peticijomis, kuris buvo priimtas komitete 2018 m. lapkričio 21 d.; ragina Komisiją ir Tarybą reaguoti į Parlamento rezoliucijas, grindžiamas peticijomis, dėl kurių buvo diskutuota plenariniame posėdyje, praėjus ne daugiau kaip šešiems mėnesiams nuo jų priėmimo, kad būtų laiku ir veiksmingai sprendžiami konkretūs Europos piliečiams susirūpinimą keliantys klausimai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į Peticijų komiteto vardu pateiktus ir plenariniame posėdyje priimtus pasiūlymus dėl rezoliucijų pagal Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį arba 216 straipsnio 2 dalį, visų pirma dėl mažumų apsaugos ir nediskriminavimo ES valstybėse narėse (2), dėl atsakymų į peticijas dėl kovos su mažomis garantijomis dirbant ir piktnaudžiavimu terminuotosiomis darbo sutartimis (3), dėl neigiamo Jungtinių Valstijų užsienio sąskaitoms taikomų mokestinių prievolių vykdymo akto (FATCA) poveikio ES piliečiams, ypač „atsitiktiniams amerikiečiams“ (4), ir dėl Vokietijos vaiko teisių apsaugos tarnybos (vok. Jugendamt) vaidmens sprendžiant tarpvalstybinius šeimų ginčus (5); |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad JAV FATCA sistema įgyvendinama Sąjungoje sudarant dvišalius tarpvyriausybinius susitarimus, dėl kurių susitaria Jungtinės Valstijos ir kiekviena valstybė narė atskirai; apgailestauja dėl nepakankamos valstybių narių reakcijos, kad būtų išspręstos problemos, apie kurias pranešė piliečiai, patyrę FATCA poveikį; pabrėžia Sąjungos vaidmenį užtikrinant veiksmingą duomenų apsaugos taisyklių įgyvendinimą, kad būtų užtikrintas aukštas ES piliečių apsaugos lygis susijusių pagrindinių teisių srityje; prašo Komisijos glaudžiai bendradarbiauti su nacionalinėmis duomenų apsaugos institucijomis siekiant skatinti tikslingą informacijos rinkimą, kad būtų galima išsiaiškinti valstybių narių padėtį, susijusią su galimais ES teisės aktų dėl asmens duomenų apsaugos pažeidimais; be to, ragina Komisiją, bendradarbiaujant su Europos duomenų apsaugos valdyba, pradėti tyrimą dėl padėties atskirose šalyse siekiant įvertinti, ar ir kokiu mastu tarpvyriausybiniais susitarimais dėl FATCA paisoma ES piliečių teisės į privatumą; pabrėžia, kad valstybės narės turėtų užkirsti kelią vartotojų, teisėtai gyvenančių Sąjungoje, diskriminacijai, neatsižvelgiant į tai, ar jie yra JAV piliečiai, ar ne, o jei yra, neatsižvelgiant į jų ekonominių ir asmeninių ryšių su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis svarbą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkreipia dėmesį į 2018 m. gegužės 7–8 d. apsilankymą informacijos rinkimo tikslu Famagustoje (Kipras), surengtą atsižvelgiant į peticiją Nr. 733/2004, kurią Famagustos pabėgėlių judėjimo vardu pateikė Loizos Afxentiou, siekiant iš naujo įvertinti ir atnaujinti komiteto turimą informaciją apie padėtį Famagustoje, visų pirma dėl atskirtos Varošo miesto dalies, kur komiteto nariai apsilankė praėjus 10-čiai metų nuo ankstesnio apsilankymo informacijos rinkimo tikslu; dar kartą patvirtina, kad remia komandiruotės ataskaitoje pateiktą rekomendaciją paraginti Komisiją, Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybą ir visas ES valstybes nares prašyti priimti naują rezoliuciją JT Saugumo Taryboje, kurioje būtų raginama taikyti politines ir ekonomines sankcijas Turkijai dėl jos agresijos veiksmų rytinėje Viduržemio jūros dalyje ir dėl to, kad ji nesilaiko JT Saugumo Tarybos rezoliucijų 550(1984) ir 789(1992); |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena, kad Peticijų komitetas priėmė nuomones, pridedamas prie Parlamento ataskaitų įvairiais peticijose keliamais klausimais, įskaitant nuomones dėl ES teisės taikymo stebėsenos 2016 m. (6), dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (7), dėl Europos piliečių iniciatyvos (8), dėl įgyvendinimo ataskaitos dėl Reglamento Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ES ir už jos ribų (9), dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti 1994 m. kovo 9 d. Parlamento sprendimą 94/262/EAPB, Euratomas dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų (10), taip pat dėl Sutarties nuostatų, susijusių su ES pilietybe, įgyvendinimo (11); pabrėžia, kad nuo šios Parlamento kadencijos pradžios Peticijų komitetas pateikė daugiau nuomonių dėl šiuo metu rengiamų Europos Sąjungos teisės aktų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad Parlamentas veiksmingai bendradarbiauja su Europos ombudsmenu ir dalyvauja Europos ombudsmenų tinklo veikloje; pabrėžia puikius Ombudsmeno ir Peticijų komiteto santykius institucinėje sistemoje; labai vertina nuolatinę Ombudsmeno paramą komiteto darbui per visus metus; yra tvirtai įsitikinęs, kad Sąjungos institucijos, įstaigos ir agentūros turi imtis nuoseklių ir veiksmingų veiksmų atsižvelgiant į Ombudsmeno rekomendacijas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į Peticijų komiteto darbą, susijusį su neįgalumo klausimais, ir jo apsauginį vaidmenį ES sistemoje dėl JT neįgaliųjų teisių konvencijos; primena, kad 2018 m. birželio mėn. visų valstybių narių nuolatinėms atstovybėms buvo išsiųstas raštas, kuriame buvo prašoma nustatyti konkrečias priemones, kuriomis būtų užtikrinta neįgaliųjų prieiga; atkreipia dėmesį į išsamius kai kurių valstybių narių atsakymus; dar kartą ragina valstybes nares įgyvendinti būtinas prieigos priemones, kurios yra svarbios kokybiško gyvenimo sudedamosios dalys; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina naują Europos Audito Rūmų požiūrį, pagal kurį glaudžiai bendradarbiaujama su Parlamento komitetais ir jiems teikiamos ataskaitos; atkreipia dėmesį į tai, kad 2018 m. spalio 8 d. Peticijų komiteto posėdyje buvo pateikta Audito Rūmų ataskaita dėl ES teisės įgyvendinimo; palankiai vertina ataskaitos išvadas ir rekomendacijas; atkreipia dėmesį į didelį gautų peticijų, susijusių su nevisišku arba netinkamu ES teisės taikymu valstybėse narėse, skaičių; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkreipia dėmesį į tai, kad vykstant Parlamento žmogaus teisių savaitei Peticijų komitetas apsvarstė kelias peticijas, susijusias su žmogaus teisių klausimais, ir pateikė atnaujintą tyrimą dėl Padėjimo direktyvos ir humanitarinės pagalbos neteisėtiems migrantams teikimo kriminalizavimo; prašo Komisijos pasiūlyti iš dalies pakeisti 2002 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvos 2002/90/EB 1 straipsnio 2 dalį, siekiant apibrėžti padėjimą neteisėtai atvykti, keliauti tranzitu ir apsigyventi (12) tam, kad atvykimo dėl humanitarinės pagalbos, keliavimo tranzitu ar apsigyvenimo atvejais būtų privalomai atleidžiama nuo baudžiamosios atsakomybės taikymo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | yra įsitikinęs, kad Peticijų komiteto sekretoriatas veiksmingai ir atidžiai nagrinėja peticijas pagal komiteto gaires ir peticijų nagrinėjimo tikslą EP administracijoje; ragina toliau diegti inovacijas nagrinėjant peticijas, atsižvelgiant į naujausias technologijų naujoves, kad visas procesas taptų aiškesnis ir skaidresnis Europos Sąjungos piliečiams; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia Peticijų interneto portalo svarbą sklandžiam ir skaidriam peticijų nagrinėjimui; atkreipia dėmesį į tai, kad vienas iš neatidėliotinų prioritetų – pagerinti bendravimą su peticijų pateikėjais ir jų rėmėjais per jų paskyras, kad būtų palengvinta administracinė našta ir paspartintas peticijų nagrinėjimo laikas; pakartoja, kad reikia tęsti techninę portalo plėtrą, jį suderinti su Parlamento interneto svetainės standartais ir padidinti jo matomumą tiek tarp piliečių, tiek EP platformoje; pabrėžia, kad reikia toliau stengtis portalą padaryti prieinamesnį jo naudotojams, ypač neįgaliesiems; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia svarbų SOLVIT tinklo vaidmenį, nes jis suteikia galimybę piliečiams ir įmonėms spręsti susirūpinimą keliančius klausimus dėl galimų valdžios institucijų įvykdytų ES teisės pažeidimų kitose valstybėse narėse; ragina Komisiją ir pačias valstybes nares propaguoti SOLVIT tinklą, kad jis taptų dar naudingesnis ir matomesnis piliečiams; šiuo požiūriu palankiai vertina SOLVIT tinklo stiprinimo veiksmų planą, kurį Komisija paskelbė 2017 m. gegužės mėn.; prašo Komisiją teikti Europos Parlamentui pasiekimų įgyvendinant Komisijos 2017 m. gegužės mėn. paskelbtą SOLVIT tinklo stiprinimo veiksmų planą ataskaitas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir Peticijų komiteto pranešimą Tarybai, Komisijai, Europos ombudsmenui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat valstybių narių peticijų komitetams bei nacionaliniams ombudsmenams arba panašioms kompetentingoms institucijoms. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0316.

(2)  OL C 463, 2018 12 21, p. 21.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0242.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0316.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0476.

(6)  Nuomonė priimta 2018 m. kovo 21 d.

(7)  Nuomonė priimta 2018 m. balandžio 24 d.

(8)  Nuomonė priimta 2018 m. gegužės 16 d.

(9)  Nuomonė priimta 2018 m. spalio 9 d.

(10)  Nuomonė priimta 2018 m. lapkričio 21 d.

(11)  Nuomonė priimta 2018 m. lapkričio 21 d.

(12)  OL L 328, 2002 12 5, p. 17.

---

2019 m. vasario 14 d., ketvirtadienis

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/125 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/125

---

P8_TA(2019)0115

Padėtis Čečėnijoje ir Oyubo Titievo atvejis

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Čečėnijoje ir Ojubo Titijevo atvejo (2019/2562(RSP))

(2020/C 449/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Čečėnijoje, visų pirma į 2018 m. vasario 8 d. rezoliuciją „Rusija: Oyubo Titievo ir žmogaus teisių gynimo organizacijos „Memorial“ atvejis“ (1) ir į 2014 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl NVO „Memorial“ (2009 m. Sacharovo premijos laimėtoja) uždarymo Rusijoje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Čečėnijoje, visų pirma į 2018 m. vasario 8 d. rezoliuciją „Rusija: Oyubo Titievo ir žmogaus teisių gynimo organizacijos „Memorial“ atvejis“ (1) ir į 2014 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl NVO „Memorial“ (2009 m. Sacharovo premijos laimėtoja) uždarymo Rusijoje (2),

| — | atsižvelgdamas į savo Užsienio reikalų komiteto ir Žmogaus teisių pakomitečio pirmininkų 2018 m. sausio 12 d. pareiškimą, kuriame raginama nedelsiant išlaisvinti žmogaus teisių gynėją Ojubą Titijevą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Užsienio reikalų komiteto ir Žmogaus teisių pakomitečio pirmininkų 2018 m. sausio 12 d. pareiškimą, kuriame raginama nedelsiant išlaisvinti žmogaus teisių gynėją Ojubą Titijevą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 19 d. ES pareiškimą dėl žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su žmogaus teisių centru „Memorial“ Rusijoje, ir į Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovės spaudai 2018 m. sausio 11 d. pareiškimą dėl žmogaus teisių centro „Memorial“ direktoriaus sulaikymo Čečėnijos Respublikoje bei 2018 m. birželio 27 d. pareiškimą dėl Rusijos žmogaus teisių gynėjų Ojubo Titijevo ir Jurijaus Dmitrijevo atvejų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 19 d. ES pareiškimą dėl žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su žmogaus teisių centru „Memorial“ Rusijoje, ir į Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovės spaudai 2018 m. sausio 11 d. pareiškimą dėl žmogaus teisių centro „Memorial“ direktoriaus sulaikymo Čečėnijos Respublikoje bei 2018 m. birželio 27 d. pareiškimą dėl Rusijos žmogaus teisių gynėjų Ojubo Titijevo ir Jurijaus Dmitrijevo atvejų,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 5 straipsnį ir Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 7 straipsnį, kuriuose abiejuose pažymima, kad nė vienas asmuo neturi būti kankinamas arba patirti žiauraus, nežmoniško ar žeminamo elgesio arba baudimo, ir kurių šalis yra Rusija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 5 straipsnį ir Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 7 straipsnį, kuriuose abiejuose pažymima, kad nė vienas asmuo neturi būti kankinamas arba patirti žiauraus, nežmoniško ar žeminamo elgesio arba baudimo, ir kurių šalis yra Rusija,

| — | atsižvelgdamas į JT deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų, kurią 1998 m. gruodžio 9 d. priėmė JT Generalinė Asamblėja, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų, kurią 1998 m. gruodžio 9 d. priėmė JT Generalinė Asamblėja,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Rusijos Federacijos Konstituciją, o pirmiausia į jos 2 skyrių „Žmogaus ir pilietinės teisės bei laisvės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Rusijos Federacijos Konstituciją, o pirmiausia į jos 2 skyrių „Žmogaus ir pilietinės teisės bei laisvės“,

| — | atsižvelgdamas į septintąją Rusijos Federacijos periodinę ataskaitą, kurią savo 3 136-ajame ir 3 137-ajame posėdžiuose, vykusiuose 2015 m. kovo 16 d. ir 17 d., svarstė JT Žmogaus teisių komitetas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į septintąją Rusijos Federacijos periodinę ataskaitą, kurią savo 3 136-ajame ir 3 137-ajame posėdžiuose, vykusiuose 2015 m. kovo 16 d. ir 17 d., svarstė JT Žmogaus teisių komitetas,

| — | atsižvelgdamas į ESBO pranešėjo 2018 m. gruodžio 21 d. ataskaitą, parengtą taikant Maskvos mechanizmą, tariamų žmogaus teisių pažeidimų ir nebaudžiamumo Rusijos Federacijos Čečėnijos Respublikoje klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ESBO pranešėjo 2018 m. gruodžio 21 d. ataskaitą, parengtą taikant Maskvos mechanizmą, tariamų žmogaus teisių pažeidimų ir nebaudžiamumo Rusijos Federacijos Čečėnijos Respublikoje klausimu,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos gaires dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Rusijos Federacija, kaip Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos, Europos žmogaus teisių konvencijos ir JT konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą signatarė, yra įsipareigojusi laikytis demokratijos, teisinės valstybės bei pagarbos pagrindinėms laisvėms ir žmogaus teisėms principų; |
| --- | --- |

A.

kadangi Rusijos Federacija, kaip Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos, Europos žmogaus teisių konvencijos ir JT konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą signatarė, yra įsipareigojusi laikytis demokratijos, teisinės valstybės bei pagarbos pagrindinėms laisvėms ir žmogaus teisėms principų;

| B. | kadangi Rusijos Federacijos tarptautiniai įsipareigojimai apima pareigą saugoti žmogaus teisių gynėjus; kadangi 2012 m. įstatymu dėl užsienio agentų buvo nepaprastai suvaržytos NVO galimybės dirbti nepriklausomai ir veiksmingai; kadangi pagal šį įstatymą Rusijos Federacijos teisingumo ministerija žmogaus teisių centrą „Memorial“ yra priskyrusi užsienio agentams; |
| --- | --- |

B.

kadangi Rusijos Federacijos tarptautiniai įsipareigojimai apima pareigą saugoti žmogaus teisių gynėjus; kadangi 2012 m. įstatymu dėl užsienio agentų buvo nepaprastai suvaržytos NVO galimybės dirbti nepriklausomai ir veiksmingai; kadangi pagal šį įstatymą Rusijos Federacijos teisingumo ministerija žmogaus teisių centrą „Memorial“ yra priskyrusi užsienio agentams;

| C. | kadangi per pastaruosius keletą metų žmogaus teisių padėtis Čečėnijoje dramatiškai pasikeitė, o dėl to nepriklausomi žurnalistai ir žmogaus teisių aktyvistai faktiškai neturi galimybių tęsti savo darbo nerizikuodami savo ir savo šeimos narių, draugų bei kolegų gyvybėmis; kadangi daugybė sisteminio ir šiurkštaus žmogaus teisių pažeidinėjimo Čečėnijoje ataskaitų rodo, jog Čečėnijos ir Rusijos valdžios institucijos neužtikrina, kad būtų laikomasi teisinės valstybės principo; |
| --- | --- |

C.

kadangi per pastaruosius keletą metų žmogaus teisių padėtis Čečėnijoje dramatiškai pasikeitė, o dėl to nepriklausomi žurnalistai ir žmogaus teisių aktyvistai faktiškai neturi galimybių tęsti savo darbo nerizikuodami savo ir savo šeimos narių, draugų bei kolegų gyvybėmis; kadangi daugybė sisteminio ir šiurkštaus žmogaus teisių pažeidinėjimo Čečėnijoje ataskaitų rodo, jog Čečėnijos ir Rusijos valdžios institucijos neužtikrina, kad būtų laikomasi teisinės valstybės principo;

| D. | kadangi 2018 m. sausio 9 d. suimtas, oficialiai apkaltintas ir, pateikus suklastotus kaltinimus neteisėtu narkotinių medžiagų įsigijimu ir laikymu, kardomajam kalinimui grąžintas „Memorial“ Čečėnijos biuro direktorius Ojubas Titijevas; kadangi Ojubas Titijevas neigia kaltinimus kaip suklastotus ir kaip mėginimą trukdyti jo bei jo organizacijos darbui žmogaus teisių srityje, o juos pasmerkė kitos NVO ir žmogaus teisių gynėjai; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2018 m. sausio 9 d. suimtas, oficialiai apkaltintas ir, pateikus suklastotus kaltinimus neteisėtu narkotinių medžiagų įsigijimu ir laikymu, kardomajam kalinimui grąžintas „Memorial“ Čečėnijos biuro direktorius Ojubas Titijevas; kadangi Ojubas Titijevas neigia kaltinimus kaip suklastotus ir kaip mėginimą trukdyti jo bei jo organizacijos darbui žmogaus teisių srityje, o juos pasmerkė kitos NVO ir žmogaus teisių gynėjai;

| E. | kadangi iki bylos nagrinėjimo pradžios 2018 m. liepos 19 d. Čečėnijos Šalio miesto teisme teismai buvo keletą kartų pratęsę Ojubo Titijevo sulaikymo laiką; kadangi netrukus turi būti paskelbtas nuosprendis ir tikimasi, kad tai įvyks 2019 m. vasario mėn. viduryje; kadangi Ojubui Titijevui gresia būti pripažintam kaltu už nusikaltimą, kurio jis nepadarė, ir iki dešimties metų praleisti kalėjime; |
| --- | --- |

E.

kadangi iki bylos nagrinėjimo pradžios 2018 m. liepos 19 d. Čečėnijos Šalio miesto teisme teismai buvo keletą kartų pratęsę Ojubo Titijevo sulaikymo laiką; kadangi netrukus turi būti paskelbtas nuosprendis ir tikimasi, kad tai įvyks 2019 m. vasario mėn. viduryje; kadangi Ojubui Titijevui gresia būti pripažintam kaltu už nusikaltimą, kurio jis nepadarė, ir iki dešimties metų praleisti kalėjime;

| F. | kadangi Ojubo Titijevo šeimos nariai buvo persekiojami ir jiems buvo grasinama, todėl jie buvo priversti išvykti iš Čečėnijos; kadangi 2018 m. buvo imtasi kitų prieš organizaciją „Memorial“ nukreiptų veiksmų, be kita ko, 2018 m. sausio 17 d. Ingušijoje buvo padegti jos biurai, 2018 m. sausio 22 d. Dagestane įvykdytas išpuolis prieš O. Titijevo advokato automobilį, o 2018 m. kovo 28 d. įvykdytas išpuolis prieš organizacijos „Memorial“ biuro Dagestane vadovą; kadangi nuo 2009 m., kai buvo nužudyta Ojubo Titijevo pirmtakė – organizacijos „Memorial“ Čečėnijos biuro direktorė Natalja Estemirova – šio nusikaltimo vykdytojai vis dar nepatraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

F.

kadangi Ojubo Titijevo šeimos nariai buvo persekiojami ir jiems buvo grasinama, todėl jie buvo priversti išvykti iš Čečėnijos; kadangi 2018 m. buvo imtasi kitų prieš organizaciją „Memorial“ nukreiptų veiksmų, be kita ko, 2018 m. sausio 17 d. Ingušijoje buvo padegti jos biurai, 2018 m. sausio 22 d. Dagestane įvykdytas išpuolis prieš O. Titijevo advokato automobilį, o 2018 m. kovo 28 d. įvykdytas išpuolis prieš organizacijos „Memorial“ biuro Dagestane vadovą; kadangi nuo 2009 m., kai buvo nužudyta Ojubo Titijevo pirmtakė – organizacijos „Memorial“ Čečėnijos biuro direktorė Natalja Estemirova – šio nusikaltimo vykdytojai vis dar nepatraukti baudžiamojon atsakomybėn;

| G. | kadangi organizacija „Memorial“ – tai viena iš paskutinių Čečėnijoje likusių žmogaus teisių organizacijų, visų pirma siekianti dokumentuose užfiksuoti ir atskleisti žmogaus teisių pažeidimus, suteikti paramą tokių pažeidimų aukoms ir padėti jiems siekti teisingumo, ir išpuoliai prieš ją turbūt vykdomi keršijant už žmogaus teisių pažeidimų atskleidimą ir teisingumo siekimą; kadangi 2009 m. organizacijai „Memorial“ suteikta Europos Parlamento Sacharovo premija už minties laisvę, o 2018 m. Ojubui Titijevui skirta Prancūzijos ir Vokietijos žmogaus teisių ir teisinės valstybės premija (gruodžio mėn.), Václavo Havelo žmogaus teisių premija (spalio mėn.) bei Maskvos Helsinkio žmogaus teisių grupės apdovanojimas (gegužės mėn.); |
| --- | --- |

G.

kadangi organizacija „Memorial“ – tai viena iš paskutinių Čečėnijoje likusių žmogaus teisių organizacijų, visų pirma siekianti dokumentuose užfiksuoti ir atskleisti žmogaus teisių pažeidimus, suteikti paramą tokių pažeidimų aukoms ir padėti jiems siekti teisingumo, ir išpuoliai prieš ją turbūt vykdomi keršijant už žmogaus teisių pažeidimų atskleidimą ir teisingumo siekimą; kadangi 2009 m. organizacijai „Memorial“ suteikta Europos Parlamento Sacharovo premija už minties laisvę, o 2018 m. Ojubui Titijevui skirta Prancūzijos ir Vokietijos žmogaus teisių ir teisinės valstybės premija (gruodžio mėn.), Václavo Havelo žmogaus teisių premija (spalio mėn.) bei Maskvos Helsinkio žmogaus teisių grupės apdovanojimas (gegužės mėn.);

| H. | kadangi Čečėnijos pareigūnai nuolat grasino žmogaus teisių gynėjams arba pasmerkė jų darbą ir viešai nepasmerkė prieš juos nukreiptų grasinimų bei smurto ir taip sukūrė bei įtvirtino nebaudžiamumo atmosferą smurto veiksmų prieš žmogaus teisių gynėjus vykdytojams; kadangi dėl to nukentėjusieji dažniausiai nesikreipia į teisėsaugos institucijas, nes bijo vietos valdžios institucijų atsakomųjų veiksmų; |
| --- | --- |

H.

kadangi Čečėnijos pareigūnai nuolat grasino žmogaus teisių gynėjams arba pasmerkė jų darbą ir viešai nepasmerkė prieš juos nukreiptų grasinimų bei smurto ir taip sukūrė bei įtvirtino nebaudžiamumo atmosferą smurto veiksmų prieš žmogaus teisių gynėjus vykdytojams; kadangi dėl to nukentėjusieji dažniausiai nesikreipia į teisėsaugos institucijas, nes bijo vietos valdžios institucijų atsakomųjų veiksmų;

| 1. | pakartoja savo raginimą nedelsiant paleisti „Memorial“ žmogaus teisių centro biuro Čečėnijoje direktorių Ojubą Titijevą, kuris buvo sulaikytas 2018 m. sausio 9 d. ir apkaltintas neteisėtu narkotikų įsigijimu ir laikymu, ir tikimasi, kad nuosprendis jam bus paskelbtas 2019 m. vasario mėn. viduryje; primygtinai ragina Čečėnijos valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų visapusiškai gerbiamos Ojubo Titijevo žmogaus ir juridinės teisės, įskaitant jo teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, netrukdomas galimybes susisiekti su savo advokatu ir gauti medicininę priežiūrą, taip pat apsaugą nuo teisminio priekabiavimo ir kriminalizavimo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | griežtai smerkia pasikartojančius viešus Čečėnijos pareigūnų pareiškimus, kuriais jie smerkia žmogaus teisių gynėjų ir organizacijų darbą arba kurie nukreipti prieš konkrečius asmenis, taip pat tai, kad jie viešai nepasmerkė ir netyrė prieš šias grupes bei asmenis nukreiptų grasinimų ir smurto veiksmų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reiškia savo didelį susirūpinimą dėl nerimą keliančios tendencijos areštuoti ir bauginti nepriklausomus žurnalistus, žmogaus teisių gynėjus ir jų rėmėjus, taip pat paprastus piliečius ir vykdyti išpuolius prieš juos – tai, atrodo, yra koordinuotų kampanijų dalis; mano, kad Ojubo Titijevo atvejis iliustruoja daugelį kitų baudžiamojo persekiojimo atvejų, grindžiamų suklastotaisiais įrodymais, kuriais paremta ydinga Čečėnijos Respublikos ir Rusijos Federacijos teisingumo sistema; primena, kad panašūs kaltinimai, susiję su narkotikų laikymu, taip pat buvo pateikti „Caucasus Knot“ žurnalistui Žalaudžiui Gerijevui ir žmogaus teisių aktyvistui Ruslanui Kutajevui, ir ragina juos taip pat paleisti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primygtinai ragina Čečėnijos Respublikos ir Rusijos Federacijos valdžios institucijas nutraukti priekabiavimą prie savo piliečių ir jų persekiojimą ir panaikinti nebaudžiamumo atmosferą, kuria naudojasi smurto veiksmų prieš žmogaus teisių gynėjus, jų šeimos narius, kolegas, rėmėjus ir jų organizacijas vykdytojai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Rusijos Federaciją apsaugoti visus savo piliečius, visapusiškai gerbiant jų žmogaus teises, laikytis savo Konstitucijos ir teisės aktų ir vykdyti tarptautinius įsipareigojimus gerbti teisinės valstybės principą ir visų jos piliečių, įskaitant tuos, kurie savo laiką, išteklius ir darbą skiria kitų piliečių teisėms ginti, pagrindines laisves ir žmogaus teises; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Rusijos valdžios institucijas panaikinti 2015 m. įstatymą dėl „nepageidaujamų organizacijų“ ir 2012 m. įstatymą dėl „užsienio agentų“, taip pat visus kitus susijusius teisės aktus, kurie nuosekliai naudojami žmogaus teisių gynėjams ir pilietinės visuomenės organizacijoms persekioti ir išpuoliams prieš juos vykdyti; reiškia susirūpinimą dėl to, kad kai kurios Rusijos nevyriausybinės organizacijos (NVO) turėjo nutraukti veiklą siekdamos išvengti, kad nebūtų stigmatizuotos kaip „užsienio agentai ir išvengtų teisinio persekiojimo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina nedelsiant nutraukti žmogaus teisių gynėjų persekiojimą ir areštus Čečėnijoje, remiantis suklastotais kaltinimais, išpuolius prieš jų kolegas ir šeimos narius, taip pat jų rėmėjų bauginimą, kuriais, atrodo, siekiama apsunkinti ir galiausiai nutraukti teisėtą ir naudingą jų organizacijų veiklą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pakartoja savo raginimą Komisijai, EIVT ir valstybėms narėms toliau atidžiai stebėti žmogaus teisių padėtį Čečėnijoje, įskaitant Ojubo Titijevo teismo procesą, raginti nedelsiant nutraukti minėtus žmogaus teisių pažeidimus, kelti klausimus dėl visų asmenų, patrauktų baudžiamojon atsakomybėn dėl politinių priežasčių, atvejų atitinkamuose susitikimuose su Rusijos atstovais ir toliau teikti skubią ir veiksmingą pagalbą persekiojimo aukoms ir jų šeimos nariams, be kita ko, nagrinėjant prieglobsčio prašymus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją bendradarbiauti su tarptautinėmis žmogaus teisių organizacijomis, veikiančiomis Rusijos Federacijoje, ir su Rusijos žmogaus teisių organizacijomis bei pilietinės visuomenės atstovais, nepaisant Rusijos įstatymo dėl „užsienio agentų“, ir toliau teikti paramą organizacijai „Memorial“ ir kitoms tokioms organizacijoms; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina tarptautinio lygmens sportininkus ir menininkus susilaikyti nuo dalyvavimo viešuosiuose renginiuose Čečėnijoje ar renginiuose, kuriuos remia Čečėnijos Respublikos vadovybė; pakartoja, kad pritaria Europos Sąjungos S. Magnitskio aktui, pagal kurį turėtų būti taikomos sankcijos sunkių žmogaus teisių pažeidimų vykdytojams, ir ragina Tarybą nedelsiant toliau vykdyti savo darbą šiuo klausimu; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Rusijos Federacijos žmogaus teisių pažeidimų vykdytojams Čečėnijos Respublikoje neturi būti išduodamos ES vizos ir neturi būti leidžiama laikyti turto ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai, Rusijos Federacijos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui ir Čečėnijos valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  OL C 463, 2018 12 21, p. 31.

(2)  OL C 274, 2016 7 27, p. 21.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/128 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/128

---

P8_TA(2019)0116

Zimbabvė

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Zimbabvės (2019/2563(RSP))

(2020/C 449/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Zimbabvės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Zimbabvės,

| — | atsižvelgdamas į galutinę ES rinkimų stebėjimo misijos ataskaitą dėl 2018 m. suderintų rinkimų Zimbabvėje ir į spalio 10 d. vyriausiojo ES rinkimų stebėjimo misijos stebėtojo laišką prezidentui E. Mnangagwai dėl pagrindinių galutinės ataskaitos išvadų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į galutinę ES rinkimų stebėjimo misijos ataskaitą dėl 2018 m. suderintų rinkimų Zimbabvėje ir į spalio 10 d. vyriausiojo ES rinkimų stebėjimo misijos stebėtojo laišką prezidentui E. Mnangagwai dėl pagrindinių galutinės ataskaitos išvadų,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 17 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės atstovo spaudai pareiškimą dėl padėties Zimbabvėje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 17 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės atstovo spaudai pareiškimą dėl padėties Zimbabvėje,

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro atstovo spaudai 2018 m. liepos 24 d. ir 2019 m. sausio 18 d. pareiškimus dėl Zimbabvės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro atstovo spaudai 2018 m. liepos 24 d. ir 2019 m. sausio 18 d. pareiškimus dėl Zimbabvės,

| — | atsižvelgdamas į bendrą pranešimą, paskelbtą po 2019 m. sausio 21–22 d. vykusio ES ir Afrikos Sąjungos užsienio reikalų ministrų susitikimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą pranešimą, paskelbtą po 2019 m. sausio 21–22 d. vykusio ES ir Afrikos Sąjungos užsienio reikalų ministrų susitikimo,

| — | atsižvelgdamas į Zimbabvės žmogaus teisių komisijos stebėsenos ataskaitą, paskelbtą po 2019 m. sausio 14–16 d. vykusio bendrojo streiko ir vėlesnių neramumų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Zimbabvės žmogaus teisių komisijos stebėsenos ataskaitą, paskelbtą po 2019 m. sausio 14–16 d. vykusio bendrojo streiko ir vėlesnių neramumų,

| — | atsižvelgdamas į Zimbabvės tyrimų komisijos ataskaitą dėl rugpjūčio 1 d. įvykusių porinkiminių smurto veiksmų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Zimbabvės tyrimų komisijos ataskaitą dėl rugpjūčio 1 d. įvykusių porinkiminių smurto veiksmų,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės atstovo spaudai pareiškimą dėl rinkimų Zimbabvėje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės atstovo spaudai pareiškimą dėl rinkimų Zimbabvėje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 2 d. tarptautinių rinkimų stebėjimo misijų, stebėjusių Zimbabvės suderintus rinkimus, bendrą pareiškimą, kuriame smerkiama tai, kad policija ir kariuomenė naudojo pernelyg daug jėgos protestams numalšinti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 2 d. tarptautinių rinkimų stebėjimo misijų, stebėjusių Zimbabvės suderintus rinkimus, bendrą pareiškimą, kuriame smerkiama tai, kad policija ir kariuomenė naudojo pernelyg daug jėgos protestams numalšinti,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 9 d. ES delegacijos, Hararėje esančių ES valstybių narių misijos vadovų ir Australijos, Kanados ir Jungtinių Amerikos Valstijų misijos vadovų bendrą vietos pareiškimą dėl represijų prieš opoziciją Zimbabvėje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 9 d. ES delegacijos, Hararėje esančių ES valstybių narių misijos vadovų ir Australijos, Kanados ir Jungtinių Amerikos Valstijų misijos vadovų bendrą vietos pareiškimą dėl represijų prieš opoziciją Zimbabvėje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 22 d. ES Tarybos išvadas, kuriose atsižvelgiama į tai, kad Zimbabvėje vyksta politinis pereinamasis procesas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 22 d. ES Tarybos išvadas, kuriose atsižvelgiama į tai, kad Zimbabvėje vyksta politinis pereinamasis procesas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2017/288, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/101/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Zimbabvei (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2017/288, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/101/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Zimbabvei (1),

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. birželio mėn. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią Zimbabvė ratifikavo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. birželio mėn. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią Zimbabvė ratifikavo,

| — | atsižvelgdamas į Zimbabvės Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Zimbabvės Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Zimbabvės gyventojai daug metų kentė nuo autoritarinio režimo, kuriam vadovavo prezidentas R. Mugabe ir kuris valdžią išlaikė korupcija, smurtu, grubiai pažeidžiant taisykles vykdomais rinkimais ir naudodamasis žiaurių saugumo pajėgų aparatu; |
| --- | --- |

A.

kadangi Zimbabvės gyventojai daug metų kentė nuo autoritarinio režimo, kuriam vadovavo prezidentas R. Mugabe ir kuris valdžią išlaikė korupcija, smurtu, grubiai pažeidžiant taisykles vykdomais rinkimais ir naudodamasis žiaurių saugumo pajėgų aparatu;

| B. | kadangi po 2017 m. lapkričio mėn. įvykusio Roberto Mugabės atsistatydinimo 2018 m. liepos 30 d. Zimbabvėje įvyko pirmieji prezidento ir parlamento rinkimai; kadangi šie rinkimai suteikė šaliai galimybę nutraukti kontroversiškų rinkimų, kurie pasižymėjo politinių ir žmogaus teisių pažeidimais ir valstybės remiamu smurtu, istoriją; |
| --- | --- |

B.

kadangi po 2017 m. lapkričio mėn. įvykusio Roberto Mugabės atsistatydinimo 2018 m. liepos 30 d. Zimbabvėje įvyko pirmieji prezidento ir parlamento rinkimai; kadangi šie rinkimai suteikė šaliai galimybę nutraukti kontroversiškų rinkimų, kurie pasižymėjo politinių ir žmogaus teisių pažeidimais ir valstybės remiamu smurtu, istoriją;

| C. | kadangi 2018 m. rugpjūčio 3 d. Zimbabvės rinkimų komisija paskelbė, kad prezidento rinkimus laimėjo Emmerson Mnangagwa, surinkęs 50,8 proc. balsų, o opozicijos kandidatas Nelson Chamisa surinko 44,3 proc. balsų; kadangi šiuos rezultatus nedelsdama užginčijo opozicija, teigdama, kad rinkimai buvo suklastoti; kadangi Konstitucinis Teismas atmetė šiuos kaltinimus dėl įrodymų trūkumo ir prezidentui E. Mnangagwai rugpjūčio 26 d. oficialiai pakartotinai suteikti nauji įgaliojimai; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2018 m. rugpjūčio 3 d. Zimbabvės rinkimų komisija paskelbė, kad prezidento rinkimus laimėjo Emmerson Mnangagwa, surinkęs 50,8 proc. balsų, o opozicijos kandidatas Nelson Chamisa surinko 44,3 proc. balsų; kadangi šiuos rezultatus nedelsdama užginčijo opozicija, teigdama, kad rinkimai buvo suklastoti; kadangi Konstitucinis Teismas atmetė šiuos kaltinimus dėl įrodymų trūkumo ir prezidentui E. Mnangagwai rugpjūčio 26 d. oficialiai pakartotinai suteikti nauji įgaliojimai;

| D. | kadangi galutinėje ES rinkimų stebėjimo misijos ataskaitoje nurodoma, kad Zimbabvės rinkimų komisijos pateiktuose duomenyse buvo daug trūkumų ir netikslumų ir dėl to kilo nemažai klausimų, sukėlusių abejonių dėl pateiktų duomenų tikslumo ir patikimumo; |
| --- | --- |

D.

kadangi galutinėje ES rinkimų stebėjimo misijos ataskaitoje nurodoma, kad Zimbabvės rinkimų komisijos pateiktuose duomenyse buvo daug trūkumų ir netikslumų ir dėl to kilo nemažai klausimų, sukėlusių abejonių dėl pateiktų duomenų tikslumo ir patikimumo;

| E. | kadangi kitą dieną po rinkimų vėluojant paskelbti rezultatus jau prasidėjo porinkiminio smurto protrūkis, dėl kurio per opozicijos surengtus protestus žuvo šeši žmonės ir daug žmonių buvo sužeista; kadangi tarptautiniai stebėtojai, įskaitant ES, pasmerkė tai, kad kariuomenė ir vidaus saugumo pajėgos naudojo pernelyg daug jėgos; |
| --- | --- |

E.

kadangi kitą dieną po rinkimų vėluojant paskelbti rezultatus jau prasidėjo porinkiminio smurto protrūkis, dėl kurio per opozicijos surengtus protestus žuvo šeši žmonės ir daug žmonių buvo sužeista; kadangi tarptautiniai stebėtojai, įskaitant ES, pasmerkė tai, kad kariuomenė ir vidaus saugumo pajėgos naudojo pernelyg daug jėgos;

| F. | kadangi 2018 m. rugpjūčio 10 d. Zimbabvės žmogaus teisių komisija paskelbė pareiškimą dėl 2018 m. suderintų rinkimų ir padėties po rinkimų, kuriame patvirtino, kad protestuotojai buvo užpulti karinių pajėgų, išreiškė didelį susirūpinimą dėl policijos žiauraus ir smurtinio elgesio ir nurodė, kad buvo pažeistos pagrindinės demonstrantų teisės; kadangi Komisija paragino vyriausybę pradėti nacionalinį dialogą; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2018 m. rugpjūčio 10 d. Zimbabvės žmogaus teisių komisija paskelbė pareiškimą dėl 2018 m. suderintų rinkimų ir padėties po rinkimų, kuriame patvirtino, kad protestuotojai buvo užpulti karinių pajėgų, išreiškė didelį susirūpinimą dėl policijos žiauraus ir smurtinio elgesio ir nurodė, kad buvo pažeistos pagrindinės demonstrantų teisės; kadangi Komisija paragino vyriausybę pradėti nacionalinį dialogą;

| G. | kadangi prezidentas Emmerson Mnagelwa, duodamas priesaiką Hararėje 2018 m. rugpjūčio 26 d., pažadėjo šviesesnę ateitį visiems Zimbabvės gyventojams, nepriklausomai nuo jų politinių pažiūrų, ir vyriausybę, kuri tvirtai laikysis konstitucionalizmo, užtikrins teisinę valstybę, valdžių padalijimą, teismų nepriklausomumą ir politikos, kuri pritrauktų ir vidaus, ir užsienio kapitalą, taikymą; |
| --- | --- |

G.

kadangi prezidentas Emmerson Mnagelwa, duodamas priesaiką Hararėje 2018 m. rugpjūčio 26 d., pažadėjo šviesesnę ateitį visiems Zimbabvės gyventojams, nepriklausomai nuo jų politinių pažiūrų, ir vyriausybę, kuri tvirtai laikysis konstitucionalizmo, užtikrins teisinę valstybę, valdžių padalijimą, teismų nepriklausomumą ir politikos, kuri pritrauktų ir vidaus, ir užsienio kapitalą, taikymą;

| H. | kadangi 2018 m. rugsėjo mėn. prezidentas E. Mnangagwa įsteigė tyrimų komisiją, kuri 2018 m. gruodžio mėn. pateikė išvadą, kad demonstracijas, dėl kurių buvo padaryta didelė žala turtui ir buvo sužeista daug žmonių, inicijavo ir organizavo ir saugumo pajėgos, ir Judėjimo už demokratinę pertvarką nariai ir kad kariuomenės dislokavimas buvo pagrįstas ir atitinka Konstituciją; kadangi šią ataskaitą atmetė opozicija; kadangi komisija paragino atlikti tyrimą saugumo pajėgose ir patraukti atsakomybėn nusikaltimus įvykdžiusius asmenis ir rekomendavo atlyginti žalą nukentėjusiems asmenims; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2018 m. rugsėjo mėn. prezidentas E. Mnangagwa įsteigė tyrimų komisiją, kuri 2018 m. gruodžio mėn. pateikė išvadą, kad demonstracijas, dėl kurių buvo padaryta didelė žala turtui ir buvo sužeista daug žmonių, inicijavo ir organizavo ir saugumo pajėgos, ir Judėjimo už demokratinę pertvarką nariai ir kad kariuomenės dislokavimas buvo pagrįstas ir atitinka Konstituciją; kadangi šią ataskaitą atmetė opozicija; kadangi komisija paragino atlikti tyrimą saugumo pajėgose ir patraukti atsakomybėn nusikaltimus įvykdžiusius asmenis ir rekomendavo atlyginti žalą nukentėjusiems asmenims;

| I. | kadangi po rinkimų smarkiai išaugo politinė įtampa ir, kai kuriais duomenimis, tęsiasi smurtiniai veiksmai, dėl kurių kyla didelis pavojus šalies pradėtam demokratiniam keliui; |
| --- | --- |

I.

kadangi po rinkimų smarkiai išaugo politinė įtampa ir, kai kuriais duomenimis, tęsiasi smurtiniai veiksmai, dėl kurių kyla didelis pavojus šalies pradėtam demokratiniam keliui;

| J. | kadangi ekonomikos nuosmukis, galimybių naudotis socialinėmis paslaugomis stoka ir pačių pagrindinių prekių kainų kilimas sukėlė gyventojų pyktį; kadangi, 150 proc. išaugus kuro kainoms, 2019 m. sausio 14–18 d. dėl Zimbabvės profesinių sąjungų kongreso iniciatyva surengto vadinamojo nacionalinio streiko Zimbabvėje kilo protestų ir demonstracijų banga; kadangi protestai kilo ir dėl didėjančio skurdo, prastos ekonomikos būklės ir sumažėjusio gyvenimo lygio; |
| --- | --- |

J.

kadangi ekonomikos nuosmukis, galimybių naudotis socialinėmis paslaugomis stoka ir pačių pagrindinių prekių kainų kilimas sukėlė gyventojų pyktį; kadangi, 150 proc. išaugus kuro kainoms, 2019 m. sausio 14–18 d. dėl Zimbabvės profesinių sąjungų kongreso iniciatyva surengto vadinamojo nacionalinio streiko Zimbabvėje kilo protestų ir demonstracijų banga; kadangi protestai kilo ir dėl didėjančio skurdo, prastos ekonomikos būklės ir sumažėjusio gyvenimo lygio;

| K. | kadangi, susidūrusi su šiuo protestų judėjimu, vyriausybė 2019 m. sausio 14 d. pasmerkė „tyčinį planą pakenkti konstitucinei tvarkai“ ir užtikrino, kad ji „reikiamai pasielgs su tais, kurie rengia sąmokslus, siekdami tyčia sužlugdyti taiką“; |
| --- | --- |

K.

kadangi, susidūrusi su šiuo protestų judėjimu, vyriausybė 2019 m. sausio 14 d. pasmerkė „tyčinį planą pakenkti konstitucinei tvarkai“ ir užtikrino, kad ji „reikiamai pasielgs su tais, kurie rengia sąmokslus, siekdami tyčia sužlugdyti taiką“;

| L. | kadangi riaušių policija reaguodama ėmėsi pernelyg didelių smurto veiksmų ir pažeidė žmogaus teises, įskaitant kovininių šaudmenų naudojimą, savavališkus suėmimus, grobimus, medicinos įstaigų, kuriose buvo gydomi nukentėjusieji nuo represijų, užpuolimus, greitus ir masinius suimtųjų teismo procesus, jų kankinimą, žaginimą ir privačios ir valstybinės nuosavybės naikinimą; |
| --- | --- |

L.

kadangi riaušių policija reaguodama ėmėsi pernelyg didelių smurto veiksmų ir pažeidė žmogaus teises, įskaitant kovininių šaudmenų naudojimą, savavališkus suėmimus, grobimus, medicinos įstaigų, kuriose buvo gydomi nukentėjusieji nuo represijų, užpuolimus, greitus ir masinius suimtųjų teismo procesus, jų kankinimą, žaginimą ir privačios ir valstybinės nuosavybės naikinimą;

| M. | kadangi vyriausybės paskirta Žmogaus teisių komisija viešai paskelbė ataskaitą, kurioje atskleidžiama, kad kareiviai ir policija nuolat naudojo kankinimus; |
| --- | --- |

M.

kadangi vyriausybės paskirta Žmogaus teisių komisija viešai paskelbė ataskaitą, kurioje atskleidžiama, kad kareiviai ir policija nuolat naudojo kankinimus;

| N. | kadangi buvo nužudyta 17 žmonių ir šimtai buvo sužeista; kadangi buvo suimta apie tūkstantį žmonių, įskaitant 9–16 metų vaikus, ir apie du trečdalius suimtų asmenų buvo atsisakyta paleisti už užstatą; kadangi daugelis jų vis dar neteisėtai kalinami ir, kaip įtariama, kalinimo metu buvo mušami ir puolami; |
| --- | --- |

N.

kadangi buvo nužudyta 17 žmonių ir šimtai buvo sužeista; kadangi buvo suimta apie tūkstantį žmonių, įskaitant 9–16 metų vaikus, ir apie du trečdalius suimtų asmenų buvo atsisakyta paleisti už užstatą; kadangi daugelis jų vis dar neteisėtai kalinami ir, kaip įtariama, kalinimo metu buvo mušami ir puolami;

| O. | kadangi įrodyta, kad kariuomenė iš esmės buvo atsakinga už žmogžudystes, žaginimus ir ginkluotus plėšimus; kadangi vis dar slapstosi šimtai aktyvistų ir opozicijos vadovų; |
| --- | --- |

O.

kadangi įrodyta, kad kariuomenė iš esmės buvo atsakinga už žmogžudystes, žaginimus ir ginkluotus plėšimus; kadangi vis dar slapstosi šimtai aktyvistų ir opozicijos vadovų;

| P. | kadangi žmogaus teisių stebėtojai ir vietos bei tarptautiniai subjektai, įskaitant ES, plačiai pasmerkė vyriausybės atsaką į protestus kaip „neproporcingą“ ir „peržengiantį ribas“; |
| --- | --- |

P.

kadangi žmogaus teisių stebėtojai ir vietos bei tarptautiniai subjektai, įskaitant ES, plačiai pasmerkė vyriausybės atsaką į protestus kaip „neproporcingą“ ir „peržengiantį ribas“;

| Q. | kadangi telekomunikacinių paslaugų nutraukimas tapo režimo naudojama priemone siekiant sutrukdyti koordinuoti socialiniuose tinkluose organizuojamas demonstracijas; kadangi buvo ne kartą blokuojamas mobilusis ir fiksuotas ryšis, internetas ir socialiniai tinklai siekiant neleisti gauti informaciją ir naudotis ryšiais ir nuslėpti masinius žmogaus teisių pažeidimus, kuriuos valstybė ketino įvykdyti; kadangi Zimbabvės Aukščiausiasis teismas pareiškė, kad yra neteisėta taikyti ryšių perėmimo įstatymą siekiant užblokuoti internetinį ryšį; |
| --- | --- |

Q.

kadangi telekomunikacinių paslaugų nutraukimas tapo režimo naudojama priemone siekiant sutrukdyti koordinuoti socialiniuose tinkluose organizuojamas demonstracijas; kadangi buvo ne kartą blokuojamas mobilusis ir fiksuotas ryšis, internetas ir socialiniai tinklai siekiant neleisti gauti informaciją ir naudotis ryšiais ir nuslėpti masinius žmogaus teisių pažeidimus, kuriuos valstybė ketino įvykdyti; kadangi Zimbabvės Aukščiausiasis teismas pareiškė, kad yra neteisėta taikyti ryšių perėmimo įstatymą siekiant užblokuoti internetinį ryšį;

| R. | kadangi valdžios institucijos surengė masinę protestuotojų paiešką „nuo durų iki durų“, ištempdamos iš namų taikius protestuotojus, žmogaus teisių gynėjus, politinius aktyvistus, žymius pilietinės visuomenės lyderius ir jų giminaičius; |
| --- | --- |

R.

kadangi valdžios institucijos surengė masinę protestuotojų paiešką „nuo durų iki durų“, ištempdamos iš namų taikius protestuotojus, žmogaus teisių gynėjus, politinius aktyvistus, žymius pilietinės visuomenės lyderius ir jų giminaičius;

| S. | kadangi kaimyninės šalys, tokios kaip Pietų Afrika, tapo Zimbabvės gyventojų, bėgančių nuo politinės priespaudos ir ekonominių sunkumų, prieglobsčio centru; |
| --- | --- |

S.

kadangi kaimyninės šalys, tokios kaip Pietų Afrika, tapo Zimbabvės gyventojų, bėgančių nuo politinės priespaudos ir ekonominių sunkumų, prieglobsčio centru;

| T. | kadangi policija nuolat netinkamai taikė galiojančius įstatymus, pvz., Viešosios tvarkos ir saugumo įstatymą (angl. Public Order and Security Act, POSA), siekdama pateisinti savo kovą su opozicijos nariais ir žmogaus teisių gynėjais, taip pat uždrausti teisėtas ir taikias demonstracijas; |
| --- | --- |

T.

kadangi policija nuolat netinkamai taikė galiojančius įstatymus, pvz., Viešosios tvarkos ir saugumo įstatymą (angl. Public Order and Security Act, POSA), siekdama pateisinti savo kovą su opozicijos nariais ir žmogaus teisių gynėjais, taip pat uždrausti teisėtas ir taikias demonstracijas;

| U. | kadangi Zimbabvės rezultatai žmogaus teisių ir demokratijos srityje yra vieni iš blogiausių pasaulyje; kadangi Zimbabvės žmonės ir žmogaus teisių gynėjai toliau kenčia nuo išpuolių, neapykantą kurstančių kalbų, šmeižto kampanijų, bauginimo ir persekiojimo veiksmų, taip pat nuolat pranešama apie kankinimus; |
| --- | --- |

U.

kadangi Zimbabvės rezultatai žmogaus teisių ir demokratijos srityje yra vieni iš blogiausių pasaulyje; kadangi Zimbabvės žmonės ir žmogaus teisių gynėjai toliau kenčia nuo išpuolių, neapykantą kurstančių kalbų, šmeižto kampanijų, bauginimo ir persekiojimo veiksmų, taip pat nuolat pranešama apie kankinimus;

| V. | kadangi Pirmininkas paragino pradėti nacionalinį dialogą, kuris prasidėjo vasario 6 d., ir paragino visas politines partijas dalyvauti, tačiau „Judėjimas už demokratinę pertvarką“ (angl. MDC) – pagrindinė opozicijos partija – atsisakė dalyvauti; |
| --- | --- |

V.

kadangi Pirmininkas paragino pradėti nacionalinį dialogą, kuris prasidėjo vasario 6 d., ir paragino visas politines partijas dalyvauti, tačiau „Judėjimas už demokratinę pertvarką“ (angl. MDC) – pagrindinė opozicijos partija – atsisakė dalyvauti;

| W. | kadangi Zimbabvė yra pasirašiusi Kotonu susitarimą, kurio 96 straipsnyje numatyta, kad pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms yra esminis AKR ir ES bendradarbiavimo elementas; |
| --- | --- |

W.

kadangi Zimbabvė yra pasirašiusi Kotonu susitarimą, kurio 96 straipsnyje numatyta, kad pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms yra esminis AKR ir ES bendradarbiavimo elementas;

| 1. | pabrėžia savo vienbalsį norą, kad Zimbabvė taptų taikia, demokratine ir klestinčia valstybe, kurioje su visais piliečiais būtų elgiamasi gerai ir vienodai pagal įstatymą ir kurioje valstybės organai veiktų piliečių labui, o ne prieš juos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | griežtai smerkia per pastaruosius protestus Zimbabvėje pasireiškusį smurtą; yra tvirtai įsitikinęs, kad taikūs protestai yra demokratijos proceso dalis ir kad bet kokiomis aplinkybėmis reikia vengti naudoti neproporcingą jėgą reaguojant; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina prezidentą E. Mnangagwa laikytis savo inauguracinių pažadų, skubiai pereiti prie padėties kontrolės ir nukreipti Zimbabvę į susitaikymo ir pagarbos demokratijai bei teisinės valstybės principams kelią; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Zimbabvės valdžios institucijas nedelsiant nutraukti saugumo pajėgų piktnaudžiavimą ir greitai bei nešališkai ištirti visus įtarimus dėl policijos ir valstybės pareigūnų per didelio jėgos naudojimo, kad būtų galima nustatyti individualią atsakomybę siekiant užtikrinti atskaitomybę; primena, kad šalies Konstitucijoje numatyti galimybė įsteigti nepriklausomą instituciją skundams dėl policijos ir kariškių nusižengimų tirti, tačiau vyriausybė dar turi ją įsteigti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina Zimbabvės vyriausybę skubiai atšaukti visus karinius darbuotojus ir jaunimo nereguliariąsias karines pajėgas, dislokuotas visoje šalyje, terorizuojančias gyventojus ir akivaizdžiai pažeidžiančias Zimbabvės Konstituciją; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad bet kurios demokratijos pagrindinės sudedamosios dalys yra susirinkimų, asociacijos ir žodžio laisvės; pabrėžia, kad nesmurtinis nuomonės reiškimas yra visų Zimbabvės piliečių konstitucinė teisė, ir primena valdžios institucijoms jų pareigą ginti visų piliečių teisę protestuoti dėl prastėjančių jų socialinių ir ekonominių sąlygų; ragina vyriausybę nutraukti konkrečius veiksmus, nukreiptus prieš Zimbabvės profesinių sąjungų kongreso lyderius ir narius; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad demokratinėje visuomenėje opozicija atlieka esminį vaidmenį; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Zimbabvės valdžios institucijas nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus politinius kalinius; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Zimbabvės vyriausybę nedelsiant sustabdyti pilietinės visuomenės veikėjų persekiojimą ir traukimą baudžiamojon atsakomybėn ir pripažinti teisėtą žmogaus teisių gynėjų vaidmenį; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prašo Zimbabvės vyriausybės laikytis JT deklaracijos dėl žmogaus teisių gynėjų ir Zimbabvės ratifikuotų tarptautinių žmogaus teisių priemonių nuostatų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | yra labai susirūpinęs dėl pranešimų apie tinkamo proceso pažeidimus, kai skubos tvarka vykdomi ir masiniai teismai; primygtinai reikalauja, kad teisminės institucijos laikytųsi teisinės valstybės principo ir užtikrintų, kad visais atvejais būtų gerbiamas jų nepriklausomumas ir teisė į teisingą bylos nagrinėjimą; smerkia visus areštus įvykdytus nepareiškus kaltinimų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Zimbabvės valdžios institucijas nedelsiant atlikti išsamų, nešališką ir nepriklausomą įtarimų dėl žmogaus teisių pažeidimų ir piktnaudžiavimo, įskaitant saugumo pajėgų vykdytus žaginimus ir seksualinį smurtą, tyrimą ir atsakingus asmenis patraukti baudžiamojon atsakomybėn; reikalauja, kad galimybė naudotis medicinos paslaugomis būtų visuotinai teikiama tokio seksualinio smurto aukoms ir jos nebijotų, kad bus nubaustos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smerkia interneto tiekimo nutraukimą, dėl kurio valdžios institucijos galėjo nuslėpti kariuomenės ir vidaus saugumo pajėgų įvykdytus žmogaus teisių pažeidimus ir sukliudyti, kad per susidorojimą ir iškart po rinkimų nebūtų teikiamos nepriklausomos ataskaitos ir vykdomas dokumentavimas; pabrėžia, kad prieiga prie informacijos yra teisė, kurią valdžios institucijos turi užtikrinti pagal savo konstitucinius ir tarptautinius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smerkia piktnaudžiavimą POSA bei jo ribojamąjį pobūdį ir ragina Zimbabvės valdžios institucijas suderinti teisės aktus su tarptautiniais žmogaus teisių apsaugos ir skatinimo standartais; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reiškia ypatingą susirūpinimą dėl ekonominės ir socialinės padėties Zimbabvėje; primena, kad pagrindinės šalies problemos yra skurdas, nedarbas bei nuolatinė prasta mityba ir badas; mano, kad šios problemos gali būti išspręstos tik įgyvendinant plataus užmojo užimtumo, švietimo, sveikatos ir žemės ūkio politiką; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina visus politinius veikėjus prisiimti atsakomybę ir elgtis santūriai, visų pirma susilaikyti nuo smurto kurstymo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena Zimbabvės vyriausybei, kad Europos Sąjungos ir jos valstybių narių parama pagal Kotonu susitarimą, taip pat parama prekybai, vystymuisi ir ekonominei pagalbai priklauso nuo to, ar laikomasi teisinės valstybės principo ir tarptautinių konvencijų bei sutarčių, kurių šalis ji yra; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena, kad ilgalaikė parama priklauso nuo išsamių reformų, o ne vien tik pažadų; ragina, kad Europos bendradarbiavimas su Zimbabve būtų grįstas vertybėmis ir ragina laikytis tvirtos pozicijos Zimbabvės valdžios institucijų atžvilgiu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primygtinai ragina vyriausybę nedelsiant įgyvendinti Tyrimo komisijos pateiktas rekomendacijas dėl smurto po rinkimų, visų pirma skatinti politinę toleranciją ir atsakingą vadovavimą, taip pat užtikrinti, kad nacionalinis dialogas vyktų patikimai, įtraukiai, skaidriai ir atskaitingai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkreipia dėmesį į vyriausybės pasiryžimą vykdyti reformų įsipareigojimus; vis dėlto pabrėžia, kad šios reformos turėtų būti politinės ir ekonominės; ragina vyriausybę, opoziciją, pilietinės visuomenės atstovus ir religinius lyderius lygiomis teisėmis dalyvauti nacionaliniame dialoge, kuriame gerbiamos ir ginamos žmogaus teisės; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina vyriausybę visapusiškai įgyvendinti ES rinkimų stebėjimo misijos rekomendacijas, ypač dėl teisinės valstybės ir įtraukios politinės aplinkos; pabrėžia dešimt prioritetinių rekomendacijų, kurias nustatė rinkimų stebėjimo misija ir kurios išdėstytos 2018 m. spalio 10 d. vyriausiojo stebėtojo laiške prezidentui E. Mnangagwa, t. y. siekiant visoms politinėms partijoms sudaryti vienodas sąlygas, užtikrinti aiškesnę ir nuoseklią teisinę sistemą; sustiprinti Zimbabvės rinkimų komisiją, kad jis būtų iš tiesų nepriklausoma ir skaidrus, taip atkuriant pasitikėjimą rinkimų procesu; užtikrinti, kad stiprinant Zimbabvės rinkimų komisijos nepriklausomumą, ji būtų nepriklausoma nuo vyriausybės priežiūros tvirtindama savo reglamentus; ir sukurti įtraukesnį rinkimų procesą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina ES delegaciją ir ES valstybių narių ambasadas Zimbabvėje toliau atidžiai stebėti pokyčius šalyje ir naudotis visomis tinkamomis žmogaus teisių gynėjų, pilietinės visuomenės organizacijų ir profesinių sąjungų rėmimo priemonėmis, siekiant skatinti esmines Kotonu susitarimo nuostatas ir remti demokratinius judėjimus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina ES aktyviau vykdyti politinį dialogą su Zimbabve žmogaus teisių klausimais remiantis Kotonu susitarimo 8 straipsniu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Europos Vadovų Tarybą peržiūrėti savo ribojamąsias priemones, taikomas asmenims ir subjektams Zimbabvėje, įskaitant tas priemones, kurių taikymas šiuo metu sustabdytas, atsižvelgiant į atskaitomybę už pastarojo meto smurtą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina tarptautinę bendruomenę, visų pirma Pietų Afrikos vystymosi bendriją (SADC) ir Afrikos Sąjungą (AS), suteikti aktyvesnę pagalbą Zimbabvei siekiant rasti tvarų demokratinį dabartinės krizės sprendimą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primygtinai ragina kaimynines šalis laikytis tarptautinės teisės nuostatų ir apsaugoti nuo smurto bėgančius asmenis Zimbabvėje suteikiant jiems prieglobstį, ypač trumpuoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, EIVT, Zimbabvės vyriausybei ir parlamentui, Pietų Afrikos vystymosi bendrijos ir Afrikos Sąjungos vyriausybėms ir Tautų Sandraugos generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  OL L 42, 2017 2 18, p. 11.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/133 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/133

---

P8_TA(2019)0117

Moterų teisių gynėjai Saudo Arabijoje

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų teisių gynėjų Saudo Arabijoje (2019/2564(RSP))

(2020/C 449/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Saudo Arabijos, visų pirma į 2014 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl Saudo Arabijos, jos santykių su ES ir jos vaidmens Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje (1), 2015 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl Raifo Badawi atvejo (2), 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl Ali Mohammedo al-Nimro atvejo (3), 2018 m. gegužės 31 d. rezoliuciją dėl moterų teisių gynėjų padėties Saudo Arabijoje (4) ir 2018 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žurnalisto Jamalo Khashoggi nužudymo Saudo Arabijos konsulate Stambule (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Saudo Arabijos, visų pirma į 2014 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl Saudo Arabijos, jos santykių su ES ir jos vaidmens Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje (1), 2015 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl Raifo Badawi atvejo (2), 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl Ali Mohammedo al-Nimro atvejo (3), 2018 m. gegužės 31 d. rezoliuciją dėl moterų teisių gynėjų padėties Saudo Arabijoje (4) ir 2018 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žurnalisto Jamalo Khashoggi nužudymo Saudo Arabijos konsulate Stambule (5),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 29 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro atstovo spaudai pareiškimą dėl neseniai Saudo Arabijoje įvykdytų suėmimų ir į 2018 m. liepos 31 d. pareiškimą dėl žmogaus teisių gynėjų ir aktyvistų, įskaitant moterų teisių aktyvistus, savavališkų sulaikymų Saudo Arabijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 29 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro atstovo spaudai pareiškimą dėl neseniai Saudo Arabijoje įvykdytų suėmimų ir į 2018 m. liepos 31 d. pareiškimą dėl žmogaus teisių gynėjų ir aktyvistų, įskaitant moterų teisių aktyvistus, savavališkų sulaikymų Saudo Arabijoje,

| — | atsižvelgdamas į kelių JT specialiųjų pranešėjų 2018 m. spalio 12 d. pareiškimą, kuriame raginama nedelsiant išlaisvinti visus moterų teisių gynėjus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į kelių JT specialiųjų pranešėjų 2018 m. spalio 12 d. pareiškimą, kuriame raginama nedelsiant išlaisvinti visus moterų teisių gynėjus,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro 2017 m. gruodžio mėn. parengtą ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro 2017 m. gruodžio mėn. parengtą ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Saudo Arabija yra JT žmogaus teisių tarybos ir JT Moterų padėties komisijos narė, ir į jos narystė šios komisijos vykdomojoje taryboje nuo 2019 m. sausio mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Saudo Arabija yra JT žmogaus teisių tarybos ir JT Moterų padėties komisijos narė, ir į jos narystė šios komisijos vykdomojoje taryboje nuo 2019 m. sausio mėn.,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos nario Christoso Stylianideso kalbą, kurią Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai vardu jis pasakė per 2017 m. liepos 4 d. vykusią Europos Parlamento diskusiją dėl Saudo Arabijos išrinkimo JT Moterų padėties komisijos nare, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos nario Christoso Stylianideso kalbą, kurią Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai vardu jis pasakė per 2017 m. liepos 4 d. vykusią Europos Parlamento diskusiją dėl Saudo Arabijos išrinkimo JT Moterų padėties komisijos nare,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės įžanginę kalbą per 5-ąjį ES ir Arabų Valstybių Lygos ministrų susitikimą, kuriame teigiama: „ir norėčiau pasakyti, kad Europos ir arabų pasaulio bendradarbiavimas niekada nebuvo toks svarbus ir, manau, niekada nebuvo toks būtinas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės įžanginę kalbą per 5-ąjį ES ir Arabų Valstybių Lygos ministrų susitikimą, kuriame teigiama: „ir norėčiau pasakyti, kad Europos ir arabų pasaulio bendradarbiavimas niekada nebuvo toks svarbus ir, manau, niekada nebuvo toks būtinas“,

| — | atsižvelgdamas į JT Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į JT Visų formų diskriminacijos prieš moteris panaikinimo komiteto 2018 m. kovo 9 d. baigiamąsias išvadas dėl sujungtų trečiosios ir ketvirtosios periodinių ataskaitų dėl Saudo Arabijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Visų formų diskriminacijos prieš moteris panaikinimo komiteto 2018 m. kovo 9 d. baigiamąsias išvadas dėl sujungtų trečiosios ir ketvirtosios periodinių ataskaitų dėl Saudo Arabijos,

| — | atsižvelgdamas į kalinimo peržiūros grupės pranešimą dėl moterų aktyvisčių Saudo Arabijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į kalinimo peržiūros grupės pranešimą dėl moterų aktyvisčių Saudo Arabijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 28 d. Saudo Arabijos Patariamosios tarybos patvirtintą įstatymą dėl kovos su priekabiavimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 28 d. Saudo Arabijos Patariamosios tarybos patvirtintą įstatymą dėl kovos su priekabiavimu,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio mėn. Saudo Arabijos visuotinį periodinį vertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio mėn. Saudo Arabijos visuotinį periodinį vertinimą,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad pagal organizacijos „Žurnalistai be sienų“ paskelbtą 2018 m. pasaulio spaudos laisvės indeksą Saudo Arabija užima 169 vietą iš 188 šalių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad pagal organizacijos „Žurnalistai be sienų“ paskelbtą 2018 m. pasaulio spaudos laisvės indeksą Saudo Arabija užima 169 vietą iš 188 šalių,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP),

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2015 m. Sacharovo premija už minties laisvę paskirta Saudo Arabijos tinklaraštininkui Raifui Badawi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2015 m. Sacharovo premija už minties laisvę paskirta Saudo Arabijos tinklaraštininkui Raifui Badawi,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi aktyvistai, kuriuos Saudo Arabijos valdžios institucijos suėmė dėl jų vykdomos veiklos, susijusios su moterų teisėmis, tebėra sulaikyti nepateikus kaltinimų; kadangi tarp sulaikytų aktyvistų – Loujain al-Hathloul, Aziza al-Yousef, Eman al-Nafjan, Nouf Abdulaziz, Mayaa al-Zahrani, Samar Badawi, Nassima al-Sada, Shadan al-Anezi, Abir Namankani, Amal al-Harbi ir Hatoon al-Fassi – visi jie yra moterų teisių aktyvistai, taip pat judėjimo šalininkai vyrai, įskaitant Mohammedą al-Rabea; kadangi šiuos aktyvistus išgarsino jų kampanijos prieš draudimą moterims vairuoti ir už vyrų globos sistemos panaikinimo rėmimą; kadangi jie buvo suimti rengiantis panaikinti draudimą moterims vairuoti 2018 m. birželio 24 d.; kadangi pranešama, kad kai kurie iš jų bus perduoti nagrinėti specializuotam baudžiamajam teismui, kuris iš pradžių buvo įsteigtas siekiant teisti sulaikytuosius dėl teroristinių nusikaltimų; |
| --- | --- |

A.

kadangi aktyvistai, kuriuos Saudo Arabijos valdžios institucijos suėmė dėl jų vykdomos veiklos, susijusios su moterų teisėmis, tebėra sulaikyti nepateikus kaltinimų; kadangi tarp sulaikytų aktyvistų – Loujain al-Hathloul, Aziza al-Yousef, Eman al-Nafjan, Nouf Abdulaziz, Mayaa al-Zahrani, Samar Badawi, Nassima al-Sada, Shadan al-Anezi, Abir Namankani, Amal al-Harbi ir Hatoon al-Fassi – visi jie yra moterų teisių aktyvistai, taip pat judėjimo šalininkai vyrai, įskaitant Mohammedą al-Rabea; kadangi šiuos aktyvistus išgarsino jų kampanijos prieš draudimą moterims vairuoti ir už vyrų globos sistemos panaikinimo rėmimą; kadangi jie buvo suimti rengiantis panaikinti draudimą moterims vairuoti 2018 m. birželio 24 d.; kadangi pranešama, kad kai kurie iš jų bus perduoti nagrinėti specializuotam baudžiamajam teismui, kuris iš pradžių buvo įsteigtas siekiant teisti sulaikytuosius dėl teroristinių nusikaltimų;

| B. | kadangi žmogaus teisių gynėja Israa al-Ghomgham iš Qatifo regiono vis dar yra savavališkai sulaikyta; kadangi jai paskirta mirties bausmė neseniai buvo panaikinta, bet jai vis dar iškelti neaiškūs kaltinimai; kadangi kyla susirūpinimas dėl I. al-Ghomgham fizinės ir psichinės gerovės; |
| --- | --- |

B.

kadangi žmogaus teisių gynėja Israa al-Ghomgham iš Qatifo regiono vis dar yra savavališkai sulaikyta; kadangi jai paskirta mirties bausmė neseniai buvo panaikinta, bet jai vis dar iškelti neaiškūs kaltinimai; kadangi kyla susirūpinimas dėl I. al-Ghomgham fizinės ir psichinės gerovės;

| C. | kadangi pranešimai teigia, kad mažiausiai trys aktyvistės, sulaikytos 2018 m. gegužės mėn., Saudo Arabijos tardytojų buvo kankinamos, su jomis buvo netinkamai elgiamasi ir jos buvo seksualiai išnaudojamos; kadangi moterų aktyvisčių šeimos nariams, pvz., Loujain al-Hathloul tėvams, taikomas draudimas keliauti; |
| --- | --- |

C.

kadangi pranešimai teigia, kad mažiausiai trys aktyvistės, sulaikytos 2018 m. gegužės mėn., Saudo Arabijos tardytojų buvo kankinamos, su jomis buvo netinkamai elgiamasi ir jos buvo seksualiai išnaudojamos; kadangi moterų aktyvisčių šeimos nariams, pvz., Loujain al-Hathloul tėvams, taikomas draudimas keliauti;

| D. | kadangi Saudo Arabijos žiniasklaidos ministerija atmetė kaltinimus dėl sulaikytų asmenų kankinimo Karalystėje kaip pagrindo neturinčias ataskaitas; |
| --- | --- |

D.

kadangi Saudo Arabijos žiniasklaidos ministerija atmetė kaltinimus dėl sulaikytų asmenų kankinimo Karalystėje kaip pagrindo neturinčias ataskaitas;

| E. | kadangi aktyvistė Loujain al-Hathloul buvo sulaikyta nuo 2018 m. kovo mėn. po to, kai ji dalyvavo JT Moterų diskriminacijos panaikinimo komitete peržiūros sesijoje dėl Saudo Arabijos; kadangi nuo 2018 m. gegužės iki rugsėjo mėn. ji buvo patalpinta į vienutę, o jos tėvai pranešė, kad per tą laiką ji buvo kankinama; |
| --- | --- |

E.

kadangi aktyvistė Loujain al-Hathloul buvo sulaikyta nuo 2018 m. kovo mėn. po to, kai ji dalyvavo JT Moterų diskriminacijos panaikinimo komitete peržiūros sesijoje dėl Saudo Arabijos; kadangi nuo 2018 m. gegužės iki rugsėjo mėn. ji buvo patalpinta į vienutę, o jos tėvai pranešė, kad per tą laiką ji buvo kankinama;

| F. | kadangi Saudo Arabijos žmogaus teisių komisijos delegacija apsilankė pas Loujain al-Hathlol po pranešimų apie jos kankinimą paskelbimo; kadangi delegacijos nariai negalėjo užtikrinti jos apsaugos; kadangi po to prokuroras lankėsi pas ją siekdamas užfiksuoti jos parodymus; |
| --- | --- |

F.

kadangi Saudo Arabijos žmogaus teisių komisijos delegacija apsilankė pas Loujain al-Hathlol po pranešimų apie jos kankinimą paskelbimo; kadangi delegacijos nariai negalėjo užtikrinti jos apsaugos; kadangi po to prokuroras lankėsi pas ją siekdamas užfiksuoti jos parodymus;

| G. | kadangi Loujain al-Hathloul buvo nominuota 2019 m. Nobelio taikos premijai; |
| --- | --- |

G.

kadangi Loujain al-Hathloul buvo nominuota 2019 m. Nobelio taikos premijai;

| H. | kadangi, nepaisant pastarojo meto vyriausybės reformų, kuriomis siekiama sustiprinti moterų teises užimtumo sektoriuje, Saudo Arabijoje moterims vis dar taikomi vieni griežčiausių apribojimų; kadangi Saudo Arabijos politinė ir socialinė sistema tebėra diskriminacinė, pagal ją moterys veiksmingai paverčiamos antrarūšėmis pilietėmis, neleidžiama jokia religijos ir tikėjimo laisvė, rimtai diskriminuojami darbuotojai iš užsienio, kurių šalyje labai daug, ir be gailesčio malšinami visi protesto balsai; |
| --- | --- |

H.

kadangi, nepaisant pastarojo meto vyriausybės reformų, kuriomis siekiama sustiprinti moterų teises užimtumo sektoriuje, Saudo Arabijoje moterims vis dar taikomi vieni griežčiausių apribojimų; kadangi Saudo Arabijos politinė ir socialinė sistema tebėra diskriminacinė, pagal ją moterys veiksmingai paverčiamos antrarūšėmis pilietėmis, neleidžiama jokia religijos ir tikėjimo laisvė, rimtai diskriminuojami darbuotojai iš užsienio, kurių šalyje labai daug, ir be gailesčio malšinami visi protesto balsai;

| I. | kadangi Saudo Arabijoje galioja ne vienas diskriminacinis įstatymas, visų pirma teisinės nuostatos, susijusios su asmens statusu, darbuotojų migrančių padėtimi, Civilinės būklės kodeksu, Darbo kodeksu, Pilietybės aktu ir vyrų globos sistema, pagal kurią moterys gali naudotis dauguma savo teisių, numatytų Konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, tik gavus vyro-globėjo leidimą; |
| --- | --- |

I.

kadangi Saudo Arabijoje galioja ne vienas diskriminacinis įstatymas, visų pirma teisinės nuostatos, susijusios su asmens statusu, darbuotojų migrančių padėtimi, Civilinės būklės kodeksu, Darbo kodeksu, Pilietybės aktu ir vyrų globos sistema, pagal kurią moterys gali naudotis dauguma savo teisių, numatytų Konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, tik gavus vyro-globėjo leidimą;

| J. | kadangi pagal vyrų globos sistemą Saudo Arabijos moterys netenka net minimaliausios galimybės kontroliuoti savo gyvenimą; kadangi vis dar galioja diskriminacinio pobūdžio teisės aktai dėl santuokos sudarymo ir santuokos nutraukimo, o pagal įstatymą reikalaujama, kad moterys gautų savo globėjo leidimą, norėdamos stoti į aukštojo mokslo įstaigą, ieškoti darbo, keliauti arba susituokti; kadangi Saudo Arabijos moterys su užsienio sutuoktiniais, kitaip nei jų šalies vyrai, negali perduoti savo pilietybės vaikams ar sutuoktiniams; |
| --- | --- |

J.

kadangi pagal vyrų globos sistemą Saudo Arabijos moterys netenka net minimaliausios galimybės kontroliuoti savo gyvenimą; kadangi vis dar galioja diskriminacinio pobūdžio teisės aktai dėl santuokos sudarymo ir santuokos nutraukimo, o pagal įstatymą reikalaujama, kad moterys gautų savo globėjo leidimą, norėdamos stoti į aukštojo mokslo įstaigą, ieškoti darbo, keliauti arba susituokti; kadangi Saudo Arabijos moterys su užsienio sutuoktiniais, kitaip nei jų šalies vyrai, negali perduoti savo pilietybės vaikams ar sutuoktiniams;

| K. | kadangi, pasak JT Visų formų diskriminacijos prieš moteris panaikinimo komiteto, Saudo Arabijos bendro pobūdžio abejonės dėl Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims nesuderinamos su konvencijos tikslu ir paskirtimi, o, remiantis jo 28 straipsniu – neleistinos; |
| --- | --- |

K.

kadangi, pasak JT Visų formų diskriminacijos prieš moteris panaikinimo komiteto, Saudo Arabijos bendro pobūdžio abejonės dėl Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims nesuderinamos su konvencijos tikslu ir paskirtimi, o, remiantis jo 28 straipsniu – neleistinos;

| L. | kadangi po to, kai 2017 m. birželio mėn. Saudo Arabijos sosto įpėdinis Princas Mohammed bin Salman Al Saud atėjo į valdžią, daugelis atvirai kritiką reiškiančių žmogaus teisių gynėjų, aktyvistų ir kritikų buvo savavališkai sulaikyti arba neteisingai nuteisti kalėti ilgą laiką tiesiog už tai, kad naudojosi savo teise į saviraiškos laisvę; |
| --- | --- |

L.

kadangi po to, kai 2017 m. birželio mėn. Saudo Arabijos sosto įpėdinis Princas Mohammed bin Salman Al Saud atėjo į valdžią, daugelis atvirai kritiką reiškiančių žmogaus teisių gynėjų, aktyvistų ir kritikų buvo savavališkai sulaikyti arba neteisingai nuteisti kalėti ilgą laiką tiesiog už tai, kad naudojosi savo teise į saviraiškos laisvę;

| M. | kadangi reformų darbotvarkė „Vizija iki 2030 m.“, kuria siekiama ekonominės ir socialinės šalies pertvarkos, įskaitant moterų įgalėjimą, turėjo suteikti realią galimybę Saudo Arabijos moterims užsitikrinti savo teisinę emancipaciją, nes ji absoliučiai būtina norint visapusiškai naudotis savo teisėmis, numatytomis Konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims; kadangi, vis dėl to, pastarojo meto moterų teisių aktyvistų suėmimų ir tariamų kankinimų banga prieštarauja šiam siekiui ir gali nukreipti dėmesį nuo reformų darbotvarkės; kadangi 2030 m. vizijoje trūksta tinkamos teisinės sistemos; |
| --- | --- |

M.

kadangi reformų darbotvarkė „Vizija iki 2030 m.“, kuria siekiama ekonominės ir socialinės šalies pertvarkos, įskaitant moterų įgalėjimą, turėjo suteikti realią galimybę Saudo Arabijos moterims užsitikrinti savo teisinę emancipaciją, nes ji absoliučiai būtina norint visapusiškai naudotis savo teisėmis, numatytomis Konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims; kadangi, vis dėl to, pastarojo meto moterų teisių aktyvistų suėmimų ir tariamų kankinimų banga prieštarauja šiam siekiui ir gali nukreipti dėmesį nuo reformų darbotvarkės; kadangi 2030 m. vizijoje trūksta tinkamos teisinės sistemos;

| N. | kadangi saviraiškos laisvė, taip pat spaudos ir žiniasklaidos laisvė tiek internete, tiek už jo ribų yra gyvybiškai svarbios demokratizacijos ir reformų prielaidos ir katalizatoriai bei esminės valdžios kontrolės priemonės; |
| --- | --- |

N.

kadangi saviraiškos laisvė, taip pat spaudos ir žiniasklaidos laisvė tiek internete, tiek už jo ribų yra gyvybiškai svarbios demokratizacijos ir reformų prielaidos ir katalizatoriai bei esminės valdžios kontrolės priemonės;

| O. | kadangi mirties bausmės įvykdymo lygis Saudo Arabijoje yra vienas didžiausių pasaulyje; kadangi 2014–2017 m. vidutiniškai buvo įvykdyta ne mažiau kaip 126 mirties bausmių per metus; kadangi valdžios institucijos taiko mirties bausmę už nesmurtinius nusikaltimus, pvz., narkotikų kontrabandą, išdavystę ir neištikimybę; kadangi už tokius nusikaltimus kaip apostazė, kurie pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę neturėtų būti kriminalizuojami, Saudo Arabijoje baudžiama mirties bausme; |
| --- | --- |

O.

kadangi mirties bausmės įvykdymo lygis Saudo Arabijoje yra vienas didžiausių pasaulyje; kadangi 2014–2017 m. vidutiniškai buvo įvykdyta ne mažiau kaip 126 mirties bausmių per metus; kadangi valdžios institucijos taiko mirties bausmę už nesmurtinius nusikaltimus, pvz., narkotikų kontrabandą, išdavystę ir neištikimybę; kadangi už tokius nusikaltimus kaip apostazė, kurie pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę neturėtų būti kriminalizuojami, Saudo Arabijoje baudžiama mirties bausme;

| P. | kadangi 2018 m. Saudo Arabijos įvertinimas JT žmogaus socialinės raidos indekse siekė 0,853 ir ji buvo 38-ta iš 188 šalių ir teritorijų; kadangi Saudo Arabijos įvertinimas JT lyčių lygybės indekse 2017 m. siekė 0,234 ir ji buvo 50-ta iš 189 šalių; kadangi šalies JT lyčių socialinės raidos indeksas yra 0,877 (39 vieta pasaulyje); |
| --- | --- |

P.

kadangi 2018 m. Saudo Arabijos įvertinimas JT žmogaus socialinės raidos indekse siekė 0,853 ir ji buvo 38-ta iš 188 šalių ir teritorijų; kadangi Saudo Arabijos įvertinimas JT lyčių lygybės indekse 2017 m. siekė 0,234 ir ji buvo 50-ta iš 189 šalių; kadangi šalies JT lyčių socialinės raidos indeksas yra 0,877 (39 vieta pasaulyje);

| 1. | griežtai smerkia tai, kad buvo sulaikyti žmogaus teisių gynėjai, agituojantys panaikinti vairavimo draudimą, taip pat visi taikūs žmogaus teisių gynėjai, žurnalistai, teisininkai ir aktyvistai, ir yra sukrėstas dėl patikimų pranešimų apie sistemingus kai kurių iš jų, įskaitant Loujain al-Hathlolo, kankinimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti šiuos moterų teisių gynėjus ir visus žmogaus teisių gynėjus, teisininkus, žurnalistus ir kitus sąžinės kalinius, sulaikytus ir nuteistus vien už tai, kad jie pasinaudojo savo teise į žodžio laisvę ir už tai, kad jie taikiai žmogaus teisių srityje, ir leisti nepriklausomiems stebėtojams susitikti su sulaikytais moterų teisių gynėjais; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primygtinai ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas sudaryti sąlygas nepriklausomiems gydytojams patekti pas sulaikytuosius; pabrėžia, kad visiems sulaikytiems asmenims, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, kol jie kalinami, turi būti taikomos Bet kokia forma sulaikytų ar įkalintų visų asmenų apsaugos principų sąvade, kuris patvirtintas 1988 m. gruodžio 9 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija Nr. 43/173, numatytos sąlygos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primygtinai reikalauja, kad į nepriklausomus stebėtojus būtų įtraukti ES delegacijos į Saudo Arabiją arba ES institucijų atstovai, taip pat JT žmogaus teisių įgaliotiniai, kaip pvz., JT specialusis pranešėjas kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminamo elgesio ar baudimo klausimais, arba tarptautinių NVO atstovai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai reikalauja, kad Saudo Arabijos valdžios institucijos nutrauktų visų formų priekabiavimą, taip pat ir teisminiu lygmeniu, vykdomą Loujain al-Hathloul, Aziza al-Yousef, Eman al-Nafjan, Nouf Abdulaziz, Mayaa al-Zahrani, Samar Badawi, Nassima al-Sada, Shadan al-Anezi, Abir Namankani, Amal al-Harbi, Hatoon al-Fassi, Israa Al-Ghomgham, Mohammed al-Rabea ir visų kitų šalies žmogaus teisių gynėjų atžvilgiu, sudarant jiems sąlygas netrukdomai dirbti ir nesibijoti represalijų savo bei jų šeimų atžvilgiu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smerkia prieš žmogaus teisių gynėjus, įskaitant moterų teisių gynėjus, vykdomas represijas ir kankinimus Saudo Arabijoje, dėl kurių abejojama šalies reformų proceso patikimumu; smerkia nuolatinę ir sisteminę moterų ir mergaičių diskriminaciją Saudo Arabijoje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina Saudo Arabiją viešai užtikrinti visų sulaikytų aktyvistų saugą, suteikti sulaikytoms moterims teisę į advokatus ir susitikimus su šeimos nariais, pateikti jų gerovės įrodymus ir paleisti kalinamus asmenis, kurie kalinami tik dėl to, kad taikiai ragino vykdyti reformas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | giria Saudo Arabijos moteris ir moterų teisių gynėjus, kurie siekia sąžiningo ir nediskriminuojantį elgesio visuomenėje ir tuos asmenis, kurie gynė žmogaus teises, nepaisydami jiems iškylančių sunkumų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad Saudo Arabijoje plačiai paplitęs smurtas dėl lyties, apie kurio atvejus dažniausiai nepranešama ir jie nenurodomi dokumentuose, kuris pagrindžiamas reakcingais argumentais, kaip pvz. tuo, kad vyrai turi disciplinuoti jų globojamas moteris; primygtinai ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas priimti išsamius teisės aktus, kuriais būtų konkrečiai apibrėžiamas ir kriminalizuojamas visų formų prieš moteris nukreiptas smurtas dėl lyties, ypač lyties organų žalojimas, prievartavimas, įskaitant vedybinį prievartavimą, seksualinis išpuolis ir seksualinis priekabiavimas ir panaikinti visas kliūtis, su kuriomis moterys susiduria norėdamos pasinaudoti teise kreiptis į teismą; reiškia didelį susirūpinimą dėl pranešimų apie įsigalėjusią vaikų santuokos praktiką; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apgailestauja dėl to, kad veikia vyrų globos sistema, pagal kurią vis dar reikia gauti vyro globėjo leidimą įvairiose srityse, be kita ko, keliaujant į užsienį, naudojantis sveikatos priežiūros paslaugomis, renkantis gyvenamąją vietą, tuokiantis, teikiant skundus teisingumo sistemoje, išvykstant iš valstybinių smurtą patyrusių moterų prieglaudų ir sulaikymo centrų; pabrėžia, kad ši sistema rodo, jog šalyje įsigalėjusi giliai įsišaknijusi patriarchalinė sistema; primygtinai ragina Saudo Arabijos vyriausybę nedelsiant panaikinti vyrų globos sistemą ir panaikinti kitus įstatymus, kuriais diskriminuojamos moterys ir mergaitės; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į neseniai priimtą įstatymą, pagal kurį Saudo Arabijos moterims galima pranešti tekstine žinute, jei su jomis yra skiriamasi, siekiant apsaugoti jas nuo santuokos nutraukimo be jų žinios; pabrėžia, kad šiuo įstatymu nesprendžiama problema susijusia su tuo, kad Saudo Arabijos moterys gali nutraukti santuoką tik labai retais atvejais, pvz., su savo vyro sutikimu arba su jeigu vyras joms padarė žalos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reiškia susirūpinimą dėl vyriausybės teikiamų interneto paslaugų, kurias teikiant vyrai globėjai gali sekti moteris, nurodyti, kada ir kaip jos gali kirsti kelias Saudo Arabijos sienas, ir greitai gauti tikralaikę SMS atnaujinamą informaciją; |
| --- | --- |

12.

| 13. | teigiamai vertina tai, kad pagal darbotvarkę „Vizija iki 2030 m.“ karalystėje panaikintas moterims taikomas draudimas vairuoti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas persvarstyti 2015 m. gruodžio mėn. Asociacijų ir fondų įstatymą, siekiant leisti aktyvistėms burtis į organizacijas ir veikti laisvai bei nepriklausomai, be nederamo valdžios institucijų kišimosi; be to, ragina persvarstyti Kovos su terorizmu įstatymą, Kovos su elektroniniu nusikalstamumu įstatymą bei Spaudos ir leidybos įstatymą, kurie nuolat naudojami žmogaus teisių gynėjams patraukti baudžiamojon atsakomybėn, taip pat visas diskriminuojančias nuostatas, įtrauktas į teisės sistemą, įskaitant tokias sritis kaip paveldėjimas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas ratifikuoti Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, panaikinti išlygas, padarytas dėl Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir ratifikuoti Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims fakultatyvinį protokolą, kad Saudo Arabijos moterys galėtų visapusiškai naudotis konvencijoje įtvirtintomis teisėmis, o taip pat panaikinti vaikų santuokas, priverstines santuokas ir privalomos moterų aprangos taisykles; primygtinai ragina Saudo Arabiją įteikti nuolatinį kvietimą visiems JT žmogaus teisių tarybos įgaliotiesiems ekspertams apsilankyti šalyje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad naudojimasis teisėmis į saviraiškos ir taikių susirinkimų bei asociacijų laisvę yra saugomas pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę; ragina Saudo Arabijos institucijas leisti veikti nepriklausomai spaudai ir žiniasklaidai ir užtikrinti saviraiškos laisvę internete ir realiame gyvenime bei taikių susirinkimų ir asociacijų laisvę visiems Saudo Arabijos gyventojams; primygtinai ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas panaikinti apribojimus, taikomus žmogaus teisių gynėjams, pagal kuriuos jiems draudžiama pasisakyti socialiniuose tinkluose arba kalbėtis su tarptautinės žiniasklaidos atstovais; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas nedelsiant paskelbti moratoriumą dėl mirties bausmės taikymo, kuris būtų žingsnis siekiant visiško jos panaikinimo; ragina peržiūrėti visus mirties nuosprendžius siekiant įsitikinti, kad iki jų vykę teismo procesai vyko laikantis tarptautinių standartų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rekomenduoja prieš dabartinės kadencijos pabaigą nusiųsti Žmogaus teisių pakomitečio (DROI) ir Moterų teisių ir lyčių lygybės (FEMM) komiteto ad hoc delegaciją į Saudo Arabiją aplankyti kalinamų moterų ir surengti reikiamus susitikimus su Saudo Arabijos valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į ES ir Saudo Arabijos dalyvavimą ir skatina tolimesnį dialogą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | apgailestauja dėl neveiksmingų Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) ir valstybių narių pareiškimų reaguojant į nuo 2018 m. gegužės mėn. sulaikytų moterų žmogaus teisių gynėjų atvejus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją, Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir valstybes nares vykdant dialogą su Saudo Arabijos valdžios institucijomis atkreipti dėmesį į Loujain al-Hathloul, Eman al-Nafjan, Aziza al-Yousef, Samar Badawi, Nassima al-Sada ir visų kitų moterų žmogaus teisių gynėjų atvejus bei reikalauti juos paleisti; primygtinai reikalauja, kad, kol šie asmenys nebus paleisti, ES diplomatai ragintų Saudo Arabijos valdžios institucijas užtikrinti jų saugumą ir kruopščiai ištirti pranešimus apie kankinimus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją ir Parlamentą apsvarstyti Saudo Arabijos nebuvimo ES skaidrumo registre klausimą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją, Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir valstybes nares iškelti Israa al-Ghomgham, jos vyro Mousa al-Hashim ir keturių bendraatsakovų Ahmed al-Matrood, Ali Ouwaisher, Khalid al-Ghanim ir Mujtaba al-Muzain atvejus per savo dialogus su Saudo Arabijos valdžios institucijomis ir reikalauti juos paleisti; be to, ragina pagarsinti Sheikh Salman Al-Awda bylą ir reikalauti, kad jis būtų paleistas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją, EIVT ir valstybes nares nustatyti vieningą poziciją siekiant užtikrinti, kad Europos diplomatinės tarnybos Saudo Arabijoje sistemingai taikytų ES gairėse dėl žmogaus teisių gynėjų numatytus mechanizmus, įskaitant viešus pareiškimus, diplomatinius demaršus, bandymų ir apsilankymų kalėjimuose stebėseną, susijusius nuo 2018 m. gegužės mėn. sulaikytais Saudo Arabijos moterų teisių gynėjais; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Europos Parlamentą kitoje JT žmogaus teisių tarybos sesijoje pateikti rezoliuciją dėl žmogaus teisių gynėjų padėties Saudo Arabijoje; ragina ES kitoje Žmogaus teisių tarybos sesijoje ir Moterų padėties komisijoje kelti klausimą dėl valstybių, kuriose žmogaus teisių padėtis nėra gera, taip pat atsižvelgiant į pagarbą moterų teisėms ir lyčių lygybei, narystės; ragina ES kitoje JT žmogaus teisių tarybos sesijoje siūlyti paskirti specialųjį pranešėją žmogaus teisių Saudo Arabijoje klausimais; |
| --- | --- |

25.

| 26. | dar kartą ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas nutraukti tolesnį Raif Badawi plakimą ir jį nedelsiant ir besąlygiškai paleisti; primygtinai reikalauja, kad visi ES aukšto rango atstovai, visų pirma Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoja bei visi Komisijos nariai, savo kontaktuose su kolegomis iš Saudo Arabijos sistemingai keltų Raif Badawi atvejį ir savo vizitų į šalį metu prašytų susitikti su juo; įsipareigoja dėti daugiau pastangų remiant jo išlaisvinimą; ragina savo Pirmininką vykti į Rijadą, kad būtų galima tiesiogiai iškelti A. Sacharovo premijos laureatų klausimą pokalbiuose su valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę, EIVT ir valstybes nares užtikrinti visapusišką ES gairių dėl žmogaus teisių gynėjų įgyvendinimą, išplėsti žmogaus teisių gynėjų apsaugą ir remti juos, o ypač – žmogaus teisių gynėjas; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę pateikti ataskaitą apie ES valstybių narių bendradarbiavimo su Saudo Arabijos režimu karinėje ir saugumo srityse dabartinę padėtį; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Tarybą visoje ES nustatyti Saudo Arabijai ginklų embargą ir vadovautis Bendrąja pozicija 2008/944/BUSP (6); ragina taikyti ginklų eksporto embargą priežiūros sistemoms ir kitoms dvejopo naudojimo prekėms, kurios gali būti naudojamos Saudo Arabijoje siekiant vykdyti represijas prieš savo piliečius, įskaitant moterų žmogaus teisių gynėjus; yra sunerimęs dėl to, kad Saudo Arabijos valdžios institucijos naudoja šiuos ginklus ir kibernetines stebėjimo technologijas; primena valstybėms narėms, kad su Saudo Arabija ir toliau vykdomi jų susitarimai dėl ginklų, o tai prieštarauja ES bendrajai pozicijai dėl ginklų eksporto; ragina EIVT pasiūlyti, o Tarybai patvirtinti ribotų priemonių taikymą Saudo Arabijai reaguojant į žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant turto įšaldymą ir draudimą išduoti vizas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę, EIVT ir valstybes nares toliau vykdyti dialogą su Saudo Arabija žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių klausimais, taip pat dėl šalies susirūpinimą keliančio vaidmens regione; pareiškia, kad yra pasirengęs vykdyti konstruktyvų ir atvirą dialogą su Saudo Arabijos valdžios institucijomis, įskaitant parlamento narius, jų tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių srityje klausimu; ragina keistis ekspertinėmis žiniomis teisingumo ir teisės klausimais, kad Saudo Arabijoje būtų sustiprinta individualių teisių apsauga; |
| --- | --- |

29.

| 30. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos išorės veiksmų tarnybai, JT generaliniam sekretoriui, JT vyriausiajam žmogaus teisių komisarui, Moterų padėties komisijai, JT žmogaus teisių tarybai, Jo Didenybei Karaliui Salmanui bin Abdulazizui Al Saudui ir Princui Mohammadui bin Salmanui Al Saudui, Saudo Arabijos Karalystės vyriausybei ir Saudo Arabijos Karalystės Nacionalinio dialogo centro generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  OL C 378, 2017 11 9, p. 64.

(2)  OL C 310, 2016 8 25, p. 29.

(3)  OL C 349, 2017 10 17, p. 34.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0232.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0434.

(6)  2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendroji pozicija 2008/944/BUSP, nustatanti bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (OL L 335, 2008 12 13, p. 99).

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/139 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/139

---

P8_TA(2019)0127

Teisė į taikų protestą ir proporcingas jėgos naudojimas

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisės į taikų protestą ir proporcingo jėgos naudojimo (2019/2569(RSP))

(2020/C 449/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ES sutartis, ypač į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3, 4, 6 ir 7 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutartis, ypač į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3, 4, 6 ir 7 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija),

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK) ir susijusią Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK) ir susijusią Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) praktiką,

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2017 m. (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2017 m. (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi ES grindžiama tokiomis vertybėmis, kaip pagarba žmogaus orumui, laisvė, demokratija, lygybė, teisinė valstybė ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises; kadangi šios vertybės yra bendros valstybėms narėms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas bei moterų ir vyrų lygybė; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES grindžiama tokiomis vertybėmis, kaip pagarba žmogaus orumui, laisvė, demokratija, lygybė, teisinė valstybė ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises; kadangi šios vertybės yra bendros valstybėms narėms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas bei moterų ir vyrų lygybė;

| B. | kadangi teisinės valstybės principas yra demokratijos stuburas ir vienas iš pamatinių ES principų, kuris yra grindžiamas tarpusavio pasitikėjimo prielaida, kad valstybės narės puoselėja pagarbą demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms, įtvirtintoms Chartijoje ir EŽTK; |
| --- | --- |

B.

kadangi teisinės valstybės principas yra demokratijos stuburas ir vienas iš pamatinių ES principų, kuris yra grindžiamas tarpusavio pasitikėjimo prielaida, kad valstybės narės puoselėja pagarbą demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms, įtvirtintoms Chartijoje ir EŽTK;

| C. | kadangi ES yra įsipareigojusi remti saviraiškos ir informacijos laisvę bei susirinkimų ir asociacijų laisvę; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES yra įsipareigojusi remti saviraiškos ir informacijos laisvę bei susirinkimų ir asociacijų laisvę;

| D. | kadangi EŽTK 11 straipsnyje ir Chartijos 12 straipsnyje pažymima, kad visi turi teisę į taikių susirinkimų laisvę bei į laisvę jungtis į asociacijas kartu su kitais, įskaitant teisę kurti profesines sąjungas ir į jas stoti, siekiant apsaugoti savo interesus; |
| --- | --- |

D.

kadangi EŽTK 11 straipsnyje ir Chartijos 12 straipsnyje pažymima, kad visi turi teisę į taikių susirinkimų laisvę bei į laisvę jungtis į asociacijas kartu su kitais, įskaitant teisę kurti profesines sąjungas ir į jas stoti, siekiant apsaugoti savo interesus;

| E. | kadangi EŽTK 11 straipsnyje pažymima, kad „naudojimuisi šiomis teisėmis netaikomi jokie apribojimai, išskyrus tuos, kuriuos numato įstatymas ir kurie yra būtini demokratinėje visuomenėje dėl valstybės saugumo ar visuomenės apsaugos, siekiant užkirsti kelią viešos tvarkos pažeidimams ar nusikaltimams, apsaugoti žmonių sveikatą ar moralę arba kitų asmenų teises ir laisves“; |
| --- | --- |

E.

kadangi EŽTK 11 straipsnyje pažymima, kad „naudojimuisi šiomis teisėmis netaikomi jokie apribojimai, išskyrus tuos, kuriuos numato įstatymas ir kurie yra būtini demokratinėje visuomenėje dėl valstybės saugumo ar visuomenės apsaugos, siekiant užkirsti kelią viešos tvarkos pažeidimams ar nusikaltimams, apsaugoti žmonių sveikatą ar moralę arba kitų asmenų teises ir laisves“;

| F. | kadangi EŽTK 11 straipsnyje taip pat pažymima, kad susirinkimų laisvė „nekliudo įvesti teisėtus apribojimus naudojimuisi šiomis teisėmis asmenims, tarnaujantiems ginkluotose pajėgose, policijoje ar valstybės tarnyboje“; |
| --- | --- |

F.

kadangi EŽTK 11 straipsnyje taip pat pažymima, kad susirinkimų laisvė „nekliudo įvesti teisėtus apribojimus naudojimuisi šiomis teisėmis asmenims, tarnaujantiems ginkluotose pajėgose, policijoje ar valstybės tarnyboje“;

| G. | kadangi Chartijos 12 straipsnyje pažymima, kad „politinės partijos Sąjungos lygiu prisideda reiškiant Sąjungos piliečių politinę valią“; |
| --- | --- |

G.

kadangi Chartijos 12 straipsnyje pažymima, kad „politinės partijos Sąjungos lygiu prisideda reiškiant Sąjungos piliečių politinę valią“;

| H. | kadangi asociacijų laisvė turėtų būti saugoma; kadangi dinamiška pilietinė visuomenė ir pliuralistinė žiniasklaida atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį skatinant atvirą ir pliuralistinę visuomenę bei visuomenės dalyvavimą demokratiniame procese ir stiprinant vyriausybių atskaitomybę; |
| --- | --- |

H.

kadangi asociacijų laisvė turėtų būti saugoma; kadangi dinamiška pilietinė visuomenė ir pliuralistinė žiniasklaida atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį skatinant atvirą ir pliuralistinę visuomenę bei visuomenės dalyvavimą demokratiniame procese ir stiprinant vyriausybių atskaitomybę;

| I. | kadangi susirinkimų laisvė neatskiriama nuo saviraiškos laisvės, užtikrinamos Chartijos 11 straipsniu ir EŽTK 10 straipsniu, kuriuose pažymima, kad kiekvienas turi teisę į saviraiškos laisvę, kuri apima laisvę turėti savo įsitikinimus ir gauti bei skleisti informaciją ir idėjas nekliudant valdžios institucijoms ir nepaisant valstybių sienų; |
| --- | --- |

I.

kadangi susirinkimų laisvė neatskiriama nuo saviraiškos laisvės, užtikrinamos Chartijos 11 straipsniu ir EŽTK 10 straipsniu, kuriuose pažymima, kad kiekvienas turi teisę į saviraiškos laisvę, kuri apima laisvę turėti savo įsitikinimus ir gauti bei skleisti informaciją ir idėjas nekliudant valdžios institucijoms ir nepaisant valstybių sienų;

| J. | kadangi naudojantis šiomis laisvėmis – turint galvoje, kad tai apima pareigas ir atsakomybę – gali būti taikomi įstatymu numatyti ir nacionalinio saugumo, teritorinio vientisumo ar viešojo saugumo sumetimais demokratinėje visuomenėje būtini formalumai, sąlygos, apribojimai ar sankcijos, siekiant užkirsti kelią netvarkai ar nusikalstamumui, apsaugoti sveikatą ar moralę, kitų asmenų reputaciją ar teises, užkirsti kelią konfidencialiai gautos informacijos atskleidimui arba užtikrinti teismų autoritetą ir bešališkumą, kaip nustatyta EŽTK 10 straipsnyje; |
| --- | --- |

J.

kadangi naudojantis šiomis laisvėmis – turint galvoje, kad tai apima pareigas ir atsakomybę – gali būti taikomi įstatymu numatyti ir nacionalinio saugumo, teritorinio vientisumo ar viešojo saugumo sumetimais demokratinėje visuomenėje būtini formalumai, sąlygos, apribojimai ar sankcijos, siekiant užkirsti kelią netvarkai ar nusikalstamumui, apsaugoti sveikatą ar moralę, kitų asmenų reputaciją ar teises, užkirsti kelią konfidencialiai gautos informacijos atskleidimui arba užtikrinti teismų autoritetą ir bešališkumą, kaip nustatyta EŽTK 10 straipsnyje;

| K. | kadangi Chartijos 52 straipsnyje pažymima, kad „bet koks šios Chartijos pripažintų teisių ir laisvių įgyvendinimo apribojimas turi būti numatytas įstatymo ir nekeisti šių teisių ir laisvių esmės“; |
| --- | --- |

K.

kadangi Chartijos 52 straipsnyje pažymima, kad „bet koks šios Chartijos pripažintų teisių ir laisvių įgyvendinimo apribojimas turi būti numatytas įstatymo ir nekeisti šių teisių ir laisvių esmės“;

| L. | kadangi, remiantis ES sutarties 4 straipsnio 2 dalimi, ES „gerbia esmines valstybines valstybių narių funkcijas, įskaitant valstybės teritorinio vientisumo, viešosios tvarkos bei nacionalinio saugumo užtikrinimą“; kadangi „kiekviena valstybė narė išimtinai išlieka atsakinga visų pirma už savo nacionalinį saugumą“; |
| --- | --- |

L.

kadangi, remiantis ES sutarties 4 straipsnio 2 dalimi, ES „gerbia esmines valstybines valstybių narių funkcijas, įskaitant valstybės teritorinio vientisumo, viešosios tvarkos bei nacionalinio saugumo užtikrinimą“; kadangi „kiekviena valstybė narė išimtinai išlieka atsakinga visų pirma už savo nacionalinį saugumą“;

| M. | kadangi, remiantis EŽTT ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktika, taikant bet kokius pagrindinių teisių ir pilietinių teisių apribojimus turi būti paisoma teisėtumo, būtinumo ir proporcingumo principų; |
| --- | --- |

M.

kadangi, remiantis EŽTT ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktika, taikant bet kokius pagrindinių teisių ir pilietinių teisių apribojimus turi būti paisoma teisėtumo, būtinumo ir proporcingumo principų;

| N. | kadangi ne vienos valstybės narės teisėsaugos institucijos kritikuojamos už teisės protestuoti varžymą ir perteklinės jėgos naudojimą; |
| --- | --- |

N.

kadangi ne vienos valstybės narės teisėsaugos institucijos kritikuojamos už teisės protestuoti varžymą ir perteklinės jėgos naudojimą;

| 1. | ragina valstybes nares gerbti teises į taikių susirinkimų laisvę, asociacijų laivę ir saviraiškos laisvę; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad vieša diskusija gyvybiškai svarbi demokratinių visuomenių veikimui; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smerkia tai, kad pastaraisiais metais ne vienoje valstybėje narėje buvo priimti įstatymai, kuriais varžoma susirinkimų laisvė; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smerkia tai, kad valstybės institucijos imasi smurtinių ir neproporcingų veiksmų vykstant protestams ir taikioms demonstracijoms; skatina atitinkamas institucijas užtikrinti, kad atvejai, kuriais, kaip įtariama ar kaltinama, buvo panaudota neproporcinga jėga, būtų skaidriai, nešališkai, nepriklausomai ir veiksmingai ištiriami; primena, kad visuomet turi būti reikalaujama teisėsaugos agentūrų atskaitomybės už jų pareigų vykdymą ir už tai, kaip jos laikėsi reikiamų teisinės ir operatyvinės sistemų reikalavimų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad atvejai, kai teisėsaugos institucijos naudoja jėgą, visuomet atitiktų teisėtumo, proporcingumo, būtinumo principus ir būtų kraštutinė priemonė, taip pat kad tai darant būtų siekiama išsaugoti žmogaus gyvybę ir fizinę neliečiamybę; pažymi, kad neselektyvus jėgos naudojimas prieš minią pažeidžia proporcingumo principą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į svarbų žurnalistų ir fotožurnalistų vaidmenį pranešant apie neproporcingo smurto atvejus ir smerkia visus atvejus, kai jie sąmoningai pasirenkami taikiniais; |
| --- | --- |

6.

| 7. | yra įsitikinęs, kad smurtas prieš taikius demonstrantus niekada negali būti sprendimas vykstant diskusijai ar įgyvendinant politiką; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripažįsta, kad policijos pareigūnai, tarp kurių irgi buvo nemažai nukentėjusių, dirba sunkiomis sąlygomis ne tik dėl kai kurių protestuotojų priešiškumo, bet ir dėl pernelyg didelio darbo krūvio; smerkia bet kokį įtūžusių ir įsismarkavusių protestuotojų, dalyvaujančių tik tam, kad smurtautų ir pakirstų taikių protestų teisėtumą, smurtą prieš asmenis ar turtą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina valstybių narių teisėsaugos pareigūnus aktyviai dalyvauti Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūros (CEPOL) rengiamuose mokymuose „Viešoji tvarka: tvarkos palaikymas per svarbiausius renginius“; ragina valstybes nares keistis geriausia praktika šiuo klausimu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti teisėsaugos pareigūnų, policijos pareigūnų ir kareivių, dalyvaujančių saugumo palaikymo operacijose per viešas protesto demonstracijas, saugumą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai bei Jungtinėms Tautoms. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0032.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/142 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/142

---

P8_TA(2019)0128

Interseksualių asmenų teisės

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl interseksualių asmenų teisių 2018/2878(RSP))

(2020/C 449/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 ir 10 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 ir 10 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 21 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 21 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinę chartiją, ypač į jos 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinę chartiją, ypač į jos 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2011 m. paskelbtą ataskaitą „Transseksualūs ir interseksualūs asmenys“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2011 m. paskelbtą ataskaitą „Transseksualūs ir interseksualūs asmenys“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos finansuoto bandomojo projekto „Health4LGBTI“, skirto nelygybės, kurią sveikatos srityje patiria LGBTI asmenys, klausimui, galutines ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos finansuoto bandomojo projekto „Health4LGBTI“, skirto nelygybės, kurią sveikatos srityje patiria LGBTI asmenys, klausimui, galutines ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl ES kovos su homofobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės veiksmų plano (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl ES kovos su homofobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės veiksmų plano (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2015 m. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2015 m. (3),

| — | atsižvelgdamas į dokumentą The fundamental rights situation of intersex people („Interseksualių asmenų pagrindinių teisių padėtis“) (4), kurį 2015 m. gegužės mėn. paskelbė Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra (FRA), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į dokumentą The fundamental rights situation of intersex people („Interseksualių asmenų pagrindinių teisių padėtis“) (4), kurį 2015 m. gegužės mėn. paskelbė Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra (FRA),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio mėn. FRA interneto publikaciją Mapping minimum age requirements concerning the rights of the child in the EU („Būtiniausių amžiaus reikalavimų, susijusių su vaiko teisėmis ES, nustatymas“) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio mėn. FRA interneto publikaciją Mapping minimum age requirements concerning the rights of the child in the EU („Būtiniausių amžiaus reikalavimų, susijusių su vaiko teisėmis ES, nustatymas“) (5),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. FRA pagrindinių teisių ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. FRA pagrindinių teisių ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. priimtą Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2191 dėl žmogaus teisių skatinimo ir interseksualių asmenų diskriminacijos panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. priimtą Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2191 dėl žmogaus teisių skatinimo ir interseksualių asmenų diskriminacijos panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro ataskaitą žmogaus teisių ir interseksualių asmenų klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro ataskaitą žmogaus teisių ir interseksualių asmenų klausimu,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą,

| — | atsižvelgdamas į JT vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško arba žeminančio elgesio ar baudimo klausimais 2013 m. ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško arba žeminančio elgesio ar baudimo klausimais 2013 m. ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio mėn. priimtus Džokjakartos principus („Principai ir valstybių įsipareigojimai, susiję su tarptautinės žmogaus teisių teisės taikymu seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės, lyties raiškos ir lyties požymių atžvilgiu“) ir į 2017 m. lapkričio 10 d. priimtus 10 papildomų principų („Plius 10“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio mėn. priimtus Džokjakartos principus („Principai ir valstybių įsipareigojimai, susiję su tarptautinės žmogaus teisių teisės taikymu seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės, lyties raiškos ir lyties požymių atžvilgiu“) ir į 2017 m. lapkričio 10 d. priimtus 10 papildomų principų („Plius 10“),

| — | atsižvelgdamas į klausimus Tarybai ir Komisijai dėl interseksualių asmenų teisių (O-000132/2018 – B8-0007/2019 ir O-000133/2018 – B8-0008/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimus Tarybai ir Komisijai dėl interseksualių asmenų teisių (O-000132/2018 – B8-0007/2019 ir O-000133/2018 – B8-0008/2019),

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi interseksualūs asmenys gimsta su fiziniais lyties požymiais, kurie neatitinka medicininių ar socialinių normų, siejamų su moters ar vyro kūnu, ir šios lyties požymių variacijos gali pasireikšti kaip pirmaeilės (pvz., jos gali būti susijusios su išoriniais ir vidiniais lyties organais bei chromosomų ir hormonų struktūra) ir (arba) antraeilės (pvz., susijusios su raumenų mase, plaukuotumu ir sudėjimu); |
| --- | --- |

A.

kadangi interseksualūs asmenys gimsta su fiziniais lyties požymiais, kurie neatitinka medicininių ar socialinių normų, siejamų su moters ar vyro kūnu, ir šios lyties požymių variacijos gali pasireikšti kaip pirmaeilės (pvz., jos gali būti susijusios su išoriniais ir vidiniais lyties organais bei chromosomų ir hormonų struktūra) ir (arba) antraeilės (pvz., susijusios su raumenų mase, plaukuotumu ir sudėjimu);

| B. | kadangi interseksualūs asmenys Europos Sąjungoje susiduria su daugybiniais smurto ir diskriminacijos atvejais, o plačioji visuomenė ir politikai apie šiuos žmogaus teisių pažeidimus dažnai taip ir nesužino; |
| --- | --- |

B.

kadangi interseksualūs asmenys Europos Sąjungoje susiduria su daugybiniais smurto ir diskriminacijos atvejais, o plačioji visuomenė ir politikai apie šiuos žmogaus teisių pažeidimus dažnai taip ir nesužino;

| C. | kadangi interseksualūs kūdikiai labai dažnai operuojami ir jiems skiriamas medicininis gydymas, nors dažniausiai toks gydymas medicininiu požiūriu nėra reikalingas; kadangi, esant galimybei siūlyti iš karto atlikti kosmetines ir skubias operacijas, tėvams ir interseksualiems asmenims užkertamas kelias gauti visą informaciją apie kiekvienos iš jų pasekmes; |
| --- | --- |

C.

kadangi interseksualūs kūdikiai labai dažnai operuojami ir jiems skiriamas medicininis gydymas, nors dažniausiai toks gydymas medicininiu požiūriu nėra reikalingas; kadangi, esant galimybei siūlyti iš karto atlikti kosmetines ir skubias operacijas, tėvams ir interseksualiems asmenims užkertamas kelias gauti visą informaciją apie kiekvienos iš jų pasekmes;

| D. | kadangi interseksualūs vaikai operuojami ir gydomi negavus jų išankstinio, asmeninio, visapusiško ir informacija pagrįsto sutrikimo; kadangi tokios interseksualių asmenų lyties organų sužalojimo pasekmės, kaip psichologinė trauma ir fiziniai pakenkimai, gali būti jaučiamos visą gyvenimą; |
| --- | --- |

D.

kadangi interseksualūs vaikai operuojami ir gydomi negavus jų išankstinio, asmeninio, visapusiško ir informacija pagrįsto sutrikimo; kadangi tokios interseksualių asmenų lyties organų sužalojimo pasekmės, kaip psichologinė trauma ir fiziniai pakenkimai, gali būti jaučiamos visą gyvenimą;

| E. | kadangi kitoms mažumų ir marginalizuotoms grupėms priklausantys interseksualūs asmenys ir interseksualūs vaikai dar labiau marginalizuojami ir patiria socialinę atskirtį, be to, dėl jų susikertančios tapatybės jiems gresia smurtas ir diskriminacija; |
| --- | --- |

E.

kadangi kitoms mažumų ir marginalizuotoms grupėms priklausantys interseksualūs asmenys ir interseksualūs vaikai dar labiau marginalizuojami ir patiria socialinę atskirtį, be to, dėl jų susikertančios tapatybės jiems gresia smurtas ir diskriminacija;

| F. | kadangi daugumoje ES valstybių narių interseksualūs vaikai arba neįgalūs interseksualūs asmenys gali būti operuojami gavus jų teisėto globėjo sutikimą, nepaisant interseksualaus asmens gebėjimo pačiam priimti sprendimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi daugumoje ES valstybių narių interseksualūs vaikai arba neįgalūs interseksualūs asmenys gali būti operuojami gavus jų teisėto globėjo sutikimą, nepaisant interseksualaus asmens gebėjimo pačiam priimti sprendimą;

| G. | kadangi daugeliu atvejų tėvai ir (arba) teisėti globėjai yra smarkiai spaudžiami priimti sprendimus nepateikus jiems visos informacijos apie ilgalaikes pasekmes jų vaikui; |
| --- | --- |

G.

kadangi daugeliu atvejų tėvai ir (arba) teisėti globėjai yra smarkiai spaudžiami priimti sprendimus nepateikus jiems visos informacijos apie ilgalaikes pasekmes jų vaikui;

| H. | kadangi nemažai interseksualių asmenų neturi visapusiškos prieigos prie savo medicinos dokumentų ir todėl nežino, kad yra interseksualūs bei koks medicininis gydymas jiems buvo taikomas; |
| --- | --- |

H.

kadangi nemažai interseksualių asmenų neturi visapusiškos prieigos prie savo medicinos dokumentų ir todėl nežino, kad yra interseksualūs bei koks medicininis gydymas jiems buvo taikomas;

| I. | kadangi, nesant įrodymų, kuriais būtų patvirtinta ilgalaikė gydymo sėkmė, su interseksualumu susiję pakitimai ir toliau priskiriami ligoms, pvz., Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Tarptautine ligų klasifikacijoje (TLK); |
| --- | --- |

I.

kadangi, nesant įrodymų, kuriais būtų patvirtinta ilgalaikė gydymo sėkmė, su interseksualumu susiję pakitimai ir toliau priskiriami ligoms, pvz., Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Tarptautine ligų klasifikacijoje (TLK);

| J. | kadangi kai kurie interseksualūs asmenys nesitapatina su lytimi, kuriai medicininiu požiūriu buvo priskirti gimę; kadangi apsisprendimu grindžiamas teisinis lyties pripažinimas įmanomas tik šešiose valstybėse narėse; kadangi nemažai valstybių narių iki šiol reikalauja sterilizacijos teisinio lyties pripažinimo tikslu; |
| --- | --- |

J.

kadangi kai kurie interseksualūs asmenys nesitapatina su lytimi, kuriai medicininiu požiūriu buvo priskirti gimę; kadangi apsisprendimu grindžiamas teisinis lyties pripažinimas įmanomas tik šešiose valstybėse narėse; kadangi nemažai valstybių narių iki šiol reikalauja sterilizacijos teisinio lyties pripažinimo tikslu;

| K. | kadangi ES ir daugumos valstybių narių teisės aktai kovos su diskriminacija srityje neapima diskriminacijos dėl lyties požymių – nesvarbu, ar jie būtų traktuojami kaip savarankiška kategorija, ar kaip diskriminacijos dėl lyties forma; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES ir daugumos valstybių narių teisės aktai kovos su diskriminacija srityje neapima diskriminacijos dėl lyties požymių – nesvarbu, ar jie būtų traktuojami kaip savarankiška kategorija, ar kaip diskriminacijos dėl lyties forma;

| L. | kadangi nemažai interseksualių vaikų, kuriems skiriamas vadinamasis lyties normalizavimo gydymas, ES nukenčia dėl žmogaus teisių pažeidimų ir lyties organų žalojimo; |
| --- | --- |

L.

kadangi nemažai interseksualių vaikų, kuriems skiriamas vadinamasis lyties normalizavimo gydymas, ES nukenčia dėl žmogaus teisių pažeidimų ir lyties organų žalojimo;

| 1. | pažymi, kad būtina nedelsiant spręsti interseksualių asmenų žmogaus teisių pažeidimų klausimą, ir ragina Komisiją bei valstybes nares siūlyti teisės aktus šiems klausimams spręsti; |
| --- | --- |

1.

Medicinizacija ir patologizacija

| 2. | griežtai smerkia vadinamąjį lyties normalizavimo gydymą ir operacijas; teigiamai vertina teisės aktus, pvz., galiojančius Maltoje ir Portugalijoje, kuriais draudžiamos tokios operacijos, ir ragina kitas valstybes nares kuo greičiau priimti panašius teisės aktus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad būtina deramai konsultuoti interseksualius vaikus ir neįgalius interseksualius asmenis, taip pat jų tėvus ar globėjus, bei jiems padėti ir juos visapusiškai informuoti apie vadinamojo lyties normalizavimo gydymo pasekmes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares paremti organizacijas, kurių darbas apima kovą su interseksualių asmenų stigmatizacija; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją ir valstybes nares didinti finansavimą interseksualių asmenų pilietinės visuomenės organizacijoms; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina valstybes nares suteikti interseksualiems asmenims geresnę prieigą prie jų medicinos dokumentų ir daryti viską, kad niekam nebūtų skiriamas nebūtinas medicininis ar chirurginis gydymas kūdikystės ar vaikystės metais, užtikrinant susijusių vaikų fizinį neliečiamumą, savarankiškumą ir apsisprendimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | laikosi nuomonės, kad su interseksualumu susijusių pakitimų patologizacija trukdo interseksualiems asmenims visapusiškai naudotis teise į aukščiausio įmanomo standarto sveikatos priežiūrą, numatytą JT vaiko teisių konvencijoje; ragina valstybes nares užtikrinti interseksualių asmenų depatologizaciją; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teigiamai vertina transtapatybės depatologizaciją – net jeigu ji tik dalinė – atliekant vienuoliktąją TLK peržiūrą (TLK 11); tačiau pažymi, kad, taikant lyties nesuderinamumo vaikystėje kategoriją, patologizuojamas lyties normų neatitinkantis elgesys vaikystės metais; todėl ragina valstybes nares siekti pašalinti šią kategoriją atliekant TLK 11 ir būsimąją peržiūrėtą TLK versiją suderinti su savo nacionalinėmis sveikatos sistemomis; |
| --- | --- |

8.

Asmens dokumentai

| 9. | akcentuoja lanksčių gimimo registravimo procedūrų svarbą; teigiamai vertina kai kuriose valstybėse narėse priimtus įstatymus, pagal kuriuos leidžiamas teisinis lyties pripažinimas remiantis asmens apsisprendimu; ragina kitas valstybes nares priimti panašius teisės aktus, įskaitant lanksčias procedūras lyties žymenims keisti, jei tik jos nuolat registruojamos, taip pat vardams ir pavardėms gimimo liudijimuose bei asmens dokumentuose keisti (įskaitant galimybę rinktis lyties požiūriu neutralius vardus); |
| --- | --- |

9.

Diskriminacija

| 10. | apgailestauja, kad lyties požymiai visoje ES nepakankamai pripažįstami diskriminacijos pagrindu, ir todėl atkreipia dėmesį į šio kriterijaus svarbą užtikrinant galimybę interseksualiems asmenims kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją stiprinti gerosios praktikos šiuo klausimu mainus; ragina valstybes nares priimti būtinus teisės aktus ir užtikrinti deramą interseksualių asmenų, įskaitant interseksualius vaikus, pagrindinių teisių apsaugą, jų paisymą ir skatinimą, įskaitant visapusišką apsaugą nuo diskriminacijos; |
| --- | --- |

11.

Visuomenės sąmoningumas

| 12. | ragina visas susijusias suinteresuotąsias šalis atlikti mokslinius tyrimus, susijusius su interseksualiais asmenimis, vadovaujantis labiau sociologiniu ir žmogaus teisių, o ne medicininiu požiūriu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją užtikrinti, kad, vykdant Europos referencijos centrų tinklo veiklą, ES lėšomis nebūtų remiami moksliniai tyrimai ar medicininiai projektai, kuriais būtų toliau prisidedama prie interseksualių asmenų žmogaus teisių pažeidimų; ragina Komisiją ir valstybes nares remti ir finansuoti mokslinius interseksualių asmenų žmogaus teisių padėties tyrimus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją vadovautis holistiniu ir teisėmis grindžiamu požiūriu į interseksualių asmenų teises ir geriau koordinuoti Teisingumo ir vartotojų reikalų GD, Švietimo, jaunimo, sporto ir kultūros GD bei Sveikatos ir maisto saugos GD darbą, siekiant užtikrinti nuoseklią politiką ir programas, kuriomis remiami interseksualūs asmenys, įskaitant valstybės pareigūnų ir medikų mokymą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją stiprinti interseksualumo aspektą savo einamojo laikotarpio daugiamečiame veiksmų plane LGBTI asmenų lygybei propaguoti ir jau dabar pradėti rengtis šios strategijos ateinančiu daugiamečiu laikotarpiu (2019–2024 m.) atnaujinimui; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją padėti valstybėms narėms dalintis geriausia praktika interseksualių asmenų žmogaus teisių ir fizinio neliečiamumo apsaugos srityje; |
| --- | --- |

16.

o

o o

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Europos Tarybos Parlamentinei Asamblėjai. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OL L 315, 2012 11 14, p. 57.

(2)  OL C 93, 2017 3 24, p. 21.

(3)  OL C 238, 2018 7 6, p. 2.

(4)  https://fra.europa.eu/en/publication/2015/fundamental-rights-situation-intersex-people

(5)  http://fra.europa.eu/en/publication/2017/mapping–minimum–age–requirements–concerning–rights–child–eu

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/146 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/146

---

P8_TA(2019)0129

Veiksmų plano LGBTI asmenų lygybei skatinti ateitis (2019–2024 m.)

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Veiksmų plano LGBTI asmenų lygybei skatinti ateities (2019–2024 m.) (2019/2573(RSP))

(2020/C 449/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 ir 10 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 ir 10 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių chartiją ir visų pirma į jos 21 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių chartiją ir visų pirma į jos 21 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. patvirtintą Europos Tarybos Ministrų komiteto rekomendaciją valstybėms narėms CM/Rec(2010)5 dėl kovos su diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės priemonių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. patvirtintą Europos Tarybos Ministrų komiteto rekomendaciją valstybėms narėms CM/Rec(2010)5 dėl kovos su diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės priemonių,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas, (COM(2008)0426) ir į savo 2009 m. balandžio 2 d. poziciją dėl šio pasiūlymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas, (COM(2008)0426) ir į savo 2009 m. balandžio 2 d. poziciją dėl šio pasiūlymo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. Europos Sąjungos Tarybos susitikime patvirtintas Lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų (LGBTI) naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimo ir gynimo gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. Europos Sąjungos Tarybos susitikime patvirtintas Lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų (LGBTI) naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimo ir gynimo gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl LGBTI asmenų lygybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl LGBTI asmenų lygybės,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros atliktos Europos Sąjungos lesbiečių, gėjų, biseksualių ir translyčių asmenų apklausos rezultatus, kurie buvo paskelbti 2013 m. gegužės 17 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros atliktos Europos Sąjungos lesbiečių, gėjų, biseksualių ir translyčių asmenų apklausos rezultatus, kurie buvo paskelbti 2013 m. gegužės 17 d.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl ES kovos su homofobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės veiksmų plano (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl ES kovos su homofobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės veiksmų plano (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2017 m. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2017 m. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 12 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2191 (2017 m.), kuria siekiama skatinti žmogaus teisių apsaugą ir panaikinti interseksualių asmenų diskriminaciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 12 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2191 (2017 m.), kuria siekiama skatinti žmogaus teisių apsaugą ir panaikinti interseksualių asmenų diskriminaciją,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio mėn. paskelbtą Komisijos veiksmų planą LGBTI asmenų lygybei skatinti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio mėn. paskelbtą Komisijos veiksmų planą LGBTI asmenų lygybei skatinti,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. ir 2017 m. Komisijos metines ataskaitas dėl Veiksmų plano LGBTI asmenų lygybei skatinti įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. ir 2017 m. Komisijos metines ataskaitas dėl Veiksmų plano LGBTI asmenų lygybei skatinti įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) 2018 m. birželio 5 d. sprendimą (byloje Relu Adrian Coman ir kt. prieš Inspectoratul General pentru Imigrări and Ministerul Afacerilor Interne) (3) ir kitą atitinkamą Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) 2018 m. birželio 5 d. sprendimą (byloje Relu Adrian Coman ir kt. prieš Inspectoratul General pentru Imigrări and Ministerul Afacerilor Interne) (3) ir kitą atitinkamą Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2015 m. gegužės mėn. parengtą ataskaitą pavadinimu „Interseksualų pagrindinių teisių padėtis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2015 m. gegužės mėn. parengtą ataskaitą pavadinimu „Interseksualų pagrindinių teisių padėtis“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2017 m. gegužės mėn. parengtą ataskaitą pavadinimu „Dabartinė migracijos padėtis ES: lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų grupei priklausantys prieglobsčio prašytojai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2017 m. gegužės mėn. parengtą ataskaitą pavadinimu „Dabartinė migracijos padėtis ES: lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų grupei priklausantys prieglobsčio prašytojai“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro ataskaitą „žmogaus teisių ir interseksualių asmenų“ klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro ataskaitą „žmogaus teisių ir interseksualių asmenų“ klausimu,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 22 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2048 (2015 m.) dėl translyčių asmenų diskriminacijos Europoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 22 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2048 (2015 m.) dėl translyčių asmenų diskriminacijos Europoje,

| — | atsižvelgdamas į JT Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija),

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl Veiksmų plano LGBTI asmenų lygybei skatinti ateities (2019–2024 m.) (O-000006/2019 – B8-0014/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl Veiksmų plano LGBTI asmenų lygybei skatinti ateities (2019–2024 m.) (O-000006/2019 – B8-0014/2019),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi LGBTI asmenys ir toliau patiria diskriminaciją ir smurtą Europos Sąjungoje; kadangi ne visose ES valstybėse narėse LGBTI asmenims suteikiama teisinė apsauga nuo diskriminacijos; |
| --- | --- |

A.

kadangi LGBTI asmenys ir toliau patiria diskriminaciją ir smurtą Europos Sąjungoje; kadangi ne visose ES valstybėse narėse LGBTI asmenims suteikiama teisinė apsauga nuo diskriminacijos;

| B. | kadangi Parlamentas savo 2014 m. vasario 4 d. rezoliucijoje dėl ES kovos su homofobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės veiksmų plano ragino Komisiją priimti LGBTI asmenų lygybės strategiją; |
| --- | --- |

B.

kadangi Parlamentas savo 2014 m. vasario 4 d. rezoliucijoje dėl ES kovos su homofobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės veiksmų plano ragino Komisiją priimti LGBTI asmenų lygybės strategiją;

| C. | kadangi Europos Vadovų Taryba savo 2016 m. birželio 16 d. išvadose dėl LGBTI asmenų lygybės paragino valstybes nares bendradarbiauti su Komisija įgyvendinant Veiksmų planą LGBTI asmenų lygybei skatinti; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Vadovų Taryba savo 2016 m. birželio 16 d. išvadose dėl LGBTI asmenų lygybės paragino valstybes nares bendradarbiauti su Komisija įgyvendinant Veiksmų planą LGBTI asmenų lygybei skatinti;

| D. | kadangi Komisija priėmė išsamias strategines programas kitomis temomis, susijusiomis su pagrindinėmis teisėmis, pvz., su negalia ir romų įtrauktimi, tačiau dar nesiėmė tokių veiksmų LGBTI asmenų teisių srityje; |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisija priėmė išsamias strategines programas kitomis temomis, susijusiomis su pagrindinėmis teisėmis, pvz., su negalia ir romų įtrauktimi, tačiau dar nesiėmė tokių veiksmų LGBTI asmenų teisių srityje;

| E. | kadangi 2015 m. Komisijos paskelbtas Veiksmų planas LGBTI asmenų lygybei skatinti – tai neprivalomo pobūdžio ir nevisapusiška strategija; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2015 m. Komisijos paskelbtas Veiksmų planas LGBTI asmenų lygybei skatinti – tai neprivalomo pobūdžio ir nevisapusiška strategija;

| F. | kadangi Komisijos ataskaitose dėl Veiksmų plano LGBTI asmenų lygybei skatinti įgyvendinimo matyti, kad imtasi svarbių veiksmų, tačiau dar reikia daug nuveikti siekiant užtikrinti visų ES piliečių, įskaitant LGBTI asmenis, lygybę; |
| --- | --- |

F.

kadangi Komisijos ataskaitose dėl Veiksmų plano LGBTI asmenų lygybei skatinti įgyvendinimo matyti, kad imtasi svarbių veiksmų, tačiau dar reikia daug nuveikti siekiant užtikrinti visų ES piliečių, įskaitant LGBTI asmenis, lygybę;

| G. | kadangi, nors Europos Vadovų Tarybos priimtos gairės dėl lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių (LGBTI) asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimo ir gynimo nuo 2013 m. ES ir jos valstybėms narėms buvo privalomos, ES viduje nėra papildomo įsipareigojimo, o tai kelia grėsmę vidaus ir išorės sanglaudai; |
| --- | --- |

G.

kadangi, nors Europos Vadovų Tarybos priimtos gairės dėl lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių (LGBTI) asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimo ir gynimo nuo 2013 m. ES ir jos valstybėms narėms buvo privalomos, ES viduje nėra papildomo įsipareigojimo, o tai kelia grėsmę vidaus ir išorės sanglaudai;

| H. | kadangi Taryba vis dar blokuoja Kovos su diskriminacija direktyvos priėmimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi Taryba vis dar blokuoja Kovos su diskriminacija direktyvos priėmimą;

| 1. | primena savo rekomendacijas, pateiktas rezoliucijoje dėl ES veiksmų plano; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad pastaraisiais metais ES pastebima neigiama reakcija į lyčių lygybę, kuri daro tiesioginį poveikį LGBTI asmenims; ragina Komisiją įsipareigoti imtis veiksmų siekiant kovoti su šiuo neigiamu reiškiniu, užtikrinti, kad pirmenybė būtų teikiama lygybei ir nediskriminavimui, taip pat užtikrinti, kad šis įsipareigojimas būtų įtrauktas į kitos kadencijos Komisijos, kuri pradės eiti pareigas vėliau 2019 m., darbą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją užtikrinti, kad jos 2019–2024 m. darbo programoje LGBTI asmenų teisėms būtų teikiama pirmenybė, ir stiprinti įvairių generalinių direktoratų bendradarbiavimą srityse, kuriose reikėtų integruoti LGBTI teises, pvz., švietimo ir sveikatos srityse, kaip nustatyta Veiksmų plane LGBTI asmenų lygybei skatinti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją priimti dar vieną strateginį dokumentą siekiant skatinti LGBTI asmenų lygybę; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją stebėti, kaip įgyvendinami kovos su diskriminacija teisės aktai ir priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti LGBTI asmenų teises visose srityse, ir užtikrinti jų vykdymą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją tęsti darbą klausimais, kurie jau įtraukti į veiksmų planą LGBTI asmenų lygybei skatinti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją įtraukti Parlamentą ir pilietinės visuomenės organizacijas rengiant būsimą Veiksmų planą LGBTI asmenų lygybei skatinti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją tęsti informuotumo didinimo ir visuomenės informavimo kampanijas, susijusias su LGBTI asmenimis ir jų šeimomis; pabrėžia tokių veiksmų visais lygmenimis svarbą, taip pat svarbu sutelkti dėmesį į įvairovės naudą visuomenei, o ne vien į tai, kad LGBTI asmenys tiesiog būtų laikomi „normaliais žmonėmis“; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms įgyvendinti aukštos kokybės, visa apimančias švietimo programas lytiškumo ir santykių temomis, pagal kurias būtų teikiama informacija ir švietimas lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių klausimais taip, kad jos būtų nešališkos, o LGBTI asmenys nebūtų teisiami ir būtų įtraukti, bei padėti joms tai padaryti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją imtis konkrečių priemonių siekiant užtikrinti judėjimo laisvę visoms šeimoms, įskaitant LGBTI šeimas, atsižvelgiant į neseniai Europos Sąjungos Teisingumo Teisme nagrinėtą Coman bylą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad 8-iose valstybėse narėse reikalaujama, kad teisinio lyties pripažinimo tikslu būtų atliekama sterilizacija, o 18-oje valstybių narių – kad būtų įvertinama psichikos sveikata; ragina Komisiją įvertinti, ar tokie reikalavimai atitinka Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją į savo būsimą darbą LGBTI asmenų teisių srityje įtraukti tarpsektorinę perspektyvą, atsižvelgti į patirtį, susijusią su tarpsektorinę diskriminacija, su kuria susiduria marginalizuoti LGBTI asmenys, ir parengti priemones konkretiems jų poreikiams patenkinti, be kita ko, skiriant finansavimą konkrečioms marginalizuotų LGBTI grupių paramos tinklams; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją toliau bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant įgyvendinti savo būsimus veiksmus LGBTI asmenų teisių srityje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją stiprinti gerosios praktikos šiuo klausimu mainus; ragina valstybes nares priimti teisės aktus, kurių reikia siekiant užtikrinti deramą LGBTI vaikų pagrindinių teisių apsaugą, jų paisymą ir skatinimą, įskaitant visapusišką apsaugą nuo diskriminacijos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms ir Europos Tarybos Parlamentinei Asamblėjai. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  OL C 93, 2017 3 24, p. 21.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0032.

(3)  2018 m. birželio 5 d. Teismo (didžiosios kolegijos) sprendimas, ECLI:EU:C:2018:385.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/149 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/149

---

P8_TA(2019)0130

INF sutarties ateitis ir poveikis ES

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vidutinio nuotolio branduolinių pajėgų sutarties ateities ir jos poveikio Europos Sąjungai (2019/2574(RSP))

(2020/C 449/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1987 m. gruodžio 8 d. tuometinio JAV prezidento Ronaldo Reagano ir tuometinio Sovietų Sąjungos prezidento Michailo Gorbačiovo Vašingtone pasirašytą Jungtinių Amerikos Valstijų ir Sovietų Socialistinių Respublikų Sąjungos sutartį dėl vidutinio nuotolio branduolinių pajėgų panaikinimo (INF sutartį) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1987 m. gruodžio 8 d. tuometinio JAV prezidento Ronaldo Reagano ir tuometinio Sovietų Sąjungos prezidento Michailo Gorbačiovo Vašingtone pasirašytą Jungtinių Amerikos Valstijų ir Sovietų Socialistinių Respublikų Sąjungos sutartį dėl vidutinio nuotolio branduolinių pajėgų panaikinimo (INF sutartį) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. JAV Valstybės departamento parengtą pranešimą dėl susitarimų ir įsipareigojimų dėl ginklų kontrolės, ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo laikymosi ir vykdymo; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. JAV Valstybės departamento parengtą pranešimą dėl susitarimų ir įsipareigojimų dėl ginklų kontrolės, ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo laikymosi ir vykdymo;

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 21 d. JAV prezidento Donaldo Trumpo pareiškimą, kuriame įspėjama, kad JAV pasitrauks iš INF sutarties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 21 d. JAV prezidento Donaldo Trumpo pareiškimą, kuriame įspėjama, kad JAV pasitrauks iš INF sutarties,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 2 d. JAV valstybės sekretoriaus pareiškimą dėl JAV ketinimo pasitraukti iš INF sutarties (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 2 d. JAV valstybės sekretoriaus pareiškimą dėl JAV ketinimo pasitraukti iš INF sutarties (2),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 2 d. Rusijos prezidento Vladimiro Putino pareiškimą, kuriame pareiškiama, kad Rusija taip pat sustabdys dalyvavimą Sutartyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 2 d. Rusijos prezidento Vladimiro Putino pareiškimą, kuriame pareiškiama, kad Rusija taip pat sustabdys dalyvavimą Sutartyje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 4 d. paskelbtą NATO užsienio reikalų ministrų pareiškimą dėl INF sutarties (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 4 d. paskelbtą NATO užsienio reikalų ministrų pareiškimą dėl INF sutarties (3),

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa“,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. reiškiamą JAV ir NATO susirūpinimą dėl to, kad Rusija nesilaiko INF sutarties, ypač atsižvelgiant į jos naują raketų sistemą 9M729 (paskutinį kartą šis susirūpinimas pareikštas 2019 m. vasario 1 d. Šiaurės Atlanto Tarybos pareiškime (4)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. reiškiamą JAV ir NATO susirūpinimą dėl to, kad Rusija nesilaiko INF sutarties, ypač atsižvelgiant į jos naują raketų sistemą 9M729 (paskutinį kartą šis susirūpinimas pareikštas 2019 m. vasario 1 d. Šiaurės Atlanto Tarybos pareiškime (4)),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pastabas, padarytas 2018 m. gruodžio 18 ir 19 d. Briuselyje vykusioje 7-ojoje ES ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo konferencijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pastabas, padarytas 2018 m. gruodžio 18 ir 19 d. Briuselyje vykusioje 7-ojoje ES ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo konferencijoje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl branduolinio saugumo ir ginklų neplatinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl branduolinio saugumo ir ginklų neplatinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 10 d. Briuselyje pasirašytą bendrą deklaraciją dėl ES ir NATO bendradarbiavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 10 d. Briuselyje pasirašytą bendrą deklaraciją dėl ES ir NATO bendradarbiavimo,

| — | atsižvelgdamas į JT Nusiginklavimo darbotvarkę (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Nusiginklavimo darbotvarkę (6),

| — | atsižvelgdamas į 16-ąjį Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslą skatinti visuomenių taikumą ir įtraukumą siekiant darnaus vystymosi (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 16-ąjį Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslą skatinti visuomenių taikumą ir įtraukumą siekiant darnaus vystymosi (7),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 18 d. metinę pažangos ataskaitą dėl Europos Sąjungos kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimo (2017 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 18 d. metinę pažangos ataskaitą dėl Europos Sąjungos kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimo (2017 m.),

| — | atsižvelgdamas į 1968 m. Branduolinio ginklo neplatinimo sutartį (NPT), pagal kurią visos valstybės privalo gera valia siekti branduolinio nusiginklavimo ir nutraukti branduolinio ginklavimosi varžybas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1968 m. Branduolinio ginklo neplatinimo sutartį (NPT), pagal kurią visos valstybės privalo gera valia siekti branduolinio nusiginklavimo ir nutraukti branduolinio ginklavimosi varžybas,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 2017 m. liepos 7 d. priimtą Sutartį dėl branduolinio ginklo uždraudimo (TPNW), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 2017 m. liepos 7 d. priimtą Sutartį dėl branduolinio ginklo uždraudimo (TPNW),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties (8),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintą ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintą ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo Šalių devintosios peržiūros konferencijos (8079/15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo Šalių devintosios peržiūros konferencijos (8079/15),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2017 m. Nobelio taikos premija buvo skirta Tarptautinei branduolinio ginklo panaikinimo kampanijai (ICAN), ir į 2019 m. vasario 1 d. ICAN pareiškimą „JAV pasitraukimas iš INF sutarties kelia pavojų Europai (ir pasauliui)“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2017 m. Nobelio taikos premija buvo skirta Tarptautinei branduolinio ginklo panaikinimo kampanijai (ICAN), ir į 2019 m. vasario 1 d. ICAN pareiškimą „JAV pasitraukimas iš INF sutarties kelia pavojų Europai (ir pasauliui)“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi 1987 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Sovietų Sąjungos pasirašyta INF sutartis buvo išskirtinis Šaltojo karo laikotarpio susitarimas, nes pagal ją abi šalys, užuot nustačiusios atsargų apribojimus, privalėjo sunaikinti savo sukauptas 500–5 500 km skriejimo nuotolio nuo žemės paleidžiamų branduolinių ir įprastinių balistinių ir sparnuotųjų raketų atsargas ir abiem Sutarties šalims buvo draudžiama tokių raketų turėti, jas gaminti ir atlikti jų skrydžio bandymus; |
| --- | --- |

A.

kadangi 1987 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Sovietų Sąjungos pasirašyta INF sutartis buvo išskirtinis Šaltojo karo laikotarpio susitarimas, nes pagal ją abi šalys, užuot nustačiusios atsargų apribojimus, privalėjo sunaikinti savo sukauptas 500–5 500 km skriejimo nuotolio nuo žemės paleidžiamų branduolinių ir įprastinių balistinių ir sparnuotųjų raketų atsargas ir abiem Sutarties šalims buvo draudžiama tokių raketų turėti, jas gaminti ir atlikti jų skrydžio bandymus;

| B. | kadangi iki 1991 m. gegužės mėn. pagal Sutarties sąlygas buvo sunaikintos 2 692 raketos; kadangi po to 10 metų buvo atliekami patikrinimai vietoje; kadangi dėl INF sutarties galiausiai buvo sunaikinta daugiau kaip 3 000 raketų, turinčių branduolinių užtaisų; |
| --- | --- |

B.

kadangi iki 1991 m. gegužės mėn. pagal Sutarties sąlygas buvo sunaikintos 2 692 raketos; kadangi po to 10 metų buvo atliekami patikrinimai vietoje; kadangi dėl INF sutarties galiausiai buvo sunaikinta daugiau kaip 3 000 raketų, turinčių branduolinių užtaisų;

| C. | kadangi INF sutartis buvo naudinga stabdant strateginę JAV ir Sovietų Sąjungos (vėliau Rusijos Federacijos) konkurenciją ir kuriant ir stiprinant stabilumą Šaltojo karo laikotarpiu; kadangi daugiausiai naudos iš INF sutarties turėjo Europa ir Sutartis daugiau kaip tris dešimtmečius buvo itin svarbi užtikrinant Europos saugumą; kadangi Sutartis tebėra tarptautinės taikos ir stabilumo ramstis, ypač kaip Europos saugumo struktūros dalis; |
| --- | --- |

C.

kadangi INF sutartis buvo naudinga stabdant strateginę JAV ir Sovietų Sąjungos (vėliau Rusijos Federacijos) konkurenciją ir kuriant ir stiprinant stabilumą Šaltojo karo laikotarpiu; kadangi daugiausiai naudos iš INF sutarties turėjo Europa ir Sutartis daugiau kaip tris dešimtmečius buvo itin svarbi užtikrinant Europos saugumą; kadangi Sutartis tebėra tarptautinės taikos ir stabilumo ramstis, ypač kaip Europos saugumo struktūros dalis;

| D. | kadangi B. Obamos administracija 2014 m. pareiškė, kad Rusija, pažeisdama savo įsipareigojimus, prisiimtus pagal INF sutartį, neturėti bei negaminti 500–5 500 km skriejimo nuotolio nuo žemės paleidžiamų sparnuotųjų raketų (GLCM) ir neatlikti jų skrydžio bandymų, taip pat neturėti ar negaminti tokių raketų paleidimo įrenginių; kadangi vėlesnėse 2015, 2016, 2017 ir 2018 m. JAV Valstybės departamento paskelbtose ataskaitose buvo pakartoti JAV kaltinimai, kad Rusija ir toliau pažeidžia Sutartį; |
| --- | --- |

D.

kadangi B. Obamos administracija 2014 m. pareiškė, kad Rusija, pažeisdama savo įsipareigojimus, prisiimtus pagal INF sutartį, neturėti bei negaminti 500–5 500 km skriejimo nuotolio nuo žemės paleidžiamų sparnuotųjų raketų (GLCM) ir neatlikti jų skrydžio bandymų, taip pat neturėti ar negaminti tokių raketų paleidimo įrenginių; kadangi vėlesnėse 2015, 2016, 2017 ir 2018 m. JAV Valstybės departamento paskelbtose ataskaitose buvo pakartoti JAV kaltinimai, kad Rusija ir toliau pažeidžia Sutartį;

| E. | kadangi JAV ir NATO ne kartą klausė Rusijos dėl jos raketų kūrimo veiklos, visų pirma raketų sistemos 9M729, kuri, JAV ir NATO nuomone, pažeidžia INF sutartį; |
| --- | --- |

E.

kadangi JAV ir NATO ne kartą klausė Rusijos dėl jos raketų kūrimo veiklos, visų pirma raketų sistemos 9M729, kuri, JAV ir NATO nuomone, pažeidžia INF sutartį;

| F. | kadangi 2017 m. gruodžio mėn., minint 30-ąsias Sutarties pasirašymo metines, JAV prezidento D. Trumpo administracija paskelbė „integruotą strategiją“, kuri apima diplomatines, karines ir ekonomines priemones, skirtas užtikrinti, kad Rusija vėl laikytųsi sutarties; kadangi šios priemonės apėmė Specialiosios tikrinimo komisijos diplomatines pastangas, karinės mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos pradžią bei ekonomines priemones prieš Rusijos subjektus, dalyvaujančius kuriant ir gaminant reikalavimų neatitinkančias raketas; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2017 m. gruodžio mėn., minint 30-ąsias Sutarties pasirašymo metines, JAV prezidento D. Trumpo administracija paskelbė „integruotą strategiją“, kuri apima diplomatines, karines ir ekonomines priemones, skirtas užtikrinti, kad Rusija vėl laikytųsi sutarties; kadangi šios priemonės apėmė Specialiosios tikrinimo komisijos diplomatines pastangas, karinės mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos pradžią bei ekonomines priemones prieš Rusijos subjektus, dalyvaujančius kuriant ir gaminant reikalavimų neatitinkančias raketas;

| G. | kadangi JAV ir Rusija nesugebėjo diplomatiniu dialogu pašalinti abipusių pretenzijų; kadangi nebuvo sušaukta pagal Sutartį įsteigta Specialioji tikrinimo komisija, kuri, be kita ko, turėtų spręsti su Sutarties laikymusi susijusius klausimus; |
| --- | --- |

G.

kadangi JAV ir Rusija nesugebėjo diplomatiniu dialogu pašalinti abipusių pretenzijų; kadangi nebuvo sušaukta pagal Sutartį įsteigta Specialioji tikrinimo komisija, kuri, be kita ko, turėtų spręsti su Sutarties laikymusi susijusius klausimus;

| H. | kadangi 2018 m. spalio 20 d. JAV prezidentas D. Trumpas, nurodydamas, kad Rusija Sutarties nesilaiko, o Kinija nėra jos pasirašiusi, paskelbė, kad JAV pasitrauks iš Sutarties; kadangi 2018 m. gruodžio 4 d. po NATO užsienio reikalų ministrų susitikimo JAV valstybės sekretorius Mike Pompeo paskelbė, jog JAV nustatė, kad Rusija iš esmės pažeidinėja Sutartį, ir, atsakydamos į tai, sustabdys savo įsipareigojimus per 60 dienų, nebent Rusija vėl imtųsi visapusiškai ir patikrinamai laikytis Sutarties reikalavimų; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2018 m. spalio 20 d. JAV prezidentas D. Trumpas, nurodydamas, kad Rusija Sutarties nesilaiko, o Kinija nėra jos pasirašiusi, paskelbė, kad JAV pasitrauks iš Sutarties; kadangi 2018 m. gruodžio 4 d. po NATO užsienio reikalų ministrų susitikimo JAV valstybės sekretorius Mike Pompeo paskelbė, jog JAV nustatė, kad Rusija iš esmės pažeidinėja Sutartį, ir, atsakydamos į tai, sustabdys savo įsipareigojimus per 60 dienų, nebent Rusija vėl imtųsi visapusiškai ir patikrinamai laikytis Sutarties reikalavimų;

| I. | kadangi po to, kai baigėsi 60 dienų terminas, per kurį Rusija vėl turėjo pradėti visapusiškai laikytis Sutarties, 2019 m. vasario 1 d. JAV paskelbė, kad sustabdys savo įsipareigojimus pagal INF sutartį ir pradės pasitraukimo iš jos procesą, jeigu Rusijos Federacija, kuri JAV manymu iš esmės pažeidinėja Sutartį, per šešis mėnesius nepradės vėl laikytis jos sąlygų; kadangi NATO generalinis sekretorius Jens Stoltenberg paragino Rusiją pasinaudoti JAV pasiūlytu šešių mėnesių laikotarpiu, per kurį Rusija vėl turėtų pradėti visapusiškai laikytis Sutarties; |
| --- | --- |

I.

kadangi po to, kai baigėsi 60 dienų terminas, per kurį Rusija vėl turėjo pradėti visapusiškai laikytis Sutarties, 2019 m. vasario 1 d. JAV paskelbė, kad sustabdys savo įsipareigojimus pagal INF sutartį ir pradės pasitraukimo iš jos procesą, jeigu Rusijos Federacija, kuri JAV manymu iš esmės pažeidinėja Sutartį, per šešis mėnesius nepradės vėl laikytis jos sąlygų; kadangi NATO generalinis sekretorius Jens Stoltenberg paragino Rusiją pasinaudoti JAV pasiūlytu šešių mėnesių laikotarpiu, per kurį Rusija vėl turėtų pradėti visapusiškai laikytis Sutarties;

| J. | kadangi 2018 m. gruodžio 4 d. NATO užsienio reikalų ministrai paskelbė pareiškimą, kuriame pripažino, jog Rusija pažeidinėja INF sutartį, ir paragino Rusiją nedelsiant vėl pradėti visapusiškai ir patikrinamai laikytis Sutarties; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2018 m. gruodžio 4 d. NATO užsienio reikalų ministrai paskelbė pareiškimą, kuriame pripažino, jog Rusija pažeidinėja INF sutartį, ir paragino Rusiją nedelsiant vėl pradėti visapusiškai ir patikrinamai laikytis Sutarties;

| K. | kadangi Rusija 2019 m. vasario 2 d. paskelbė, kad sustabdys INF sutarties galiojimą ir kurs naujų rūšių raketas; kadangi Rusijos valdžios institucijos yra ne kartą išreiškusios susirūpinimą dėl NATO priešraketinės gynybos įrenginių; |
| --- | --- |

K.

kadangi Rusija 2019 m. vasario 2 d. paskelbė, kad sustabdys INF sutarties galiojimą ir kurs naujų rūšių raketas; kadangi Rusijos valdžios institucijos yra ne kartą išreiškusios susirūpinimą dėl NATO priešraketinės gynybos įrenginių;

| L. | kadangi Kinija ir kitos INF sutarties nepasirašiusios šalys labai išplėtojo savo raketų arsenalą, o tai rodo, kad reikia naujos sutarties, kuri būtų privaloma JAV, Rusijai ir Kinijai; |
| --- | --- |

L.

kadangi Kinija ir kitos INF sutarties nepasirašiusios šalys labai išplėtojo savo raketų arsenalą, o tai rodo, kad reikia naujos sutarties, kuri būtų privaloma JAV, Rusijai ir Kinijai;

| M. | kadangi galimas Sutarties nutraukimas gali eskaluoti įtampą tarp branduolinių valstybių, sukelti nesusipratimų ir pradėti naujas ginklavimosi varžybas; |
| --- | --- |

M.

kadangi galimas Sutarties nutraukimas gali eskaluoti įtampą tarp branduolinių valstybių, sukelti nesusipratimų ir pradėti naujas ginklavimosi varžybas;

| N. | kadangi INF sutartis yra pasaulinio strateginio stabilumo, taikos pasaulyje ir regioninio saugumo išsaugojimo pamatas; kadangi išsaugojus Sutartį būtų prisidedama prie pastangų išsaugoti kitus galiojančius ginklų kontrolės ir nusiginklavimo susitarimus, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas deryboms dėl ginklų ribojimo, nusiginklavimo ir neplatinimo; kadangi pareiškimai dėl pasitraukimo iš Sutarties kelia abejonių dėl kitų svarbių ginklų kontrolės sutarčių (pvz., Jungtinių Amerikos Valstijų ir Rusijos Federacijos sutarties dėl tolesnio strateginės puolamosios ginkluotės mažinimo ir apribojimo priemonių (naujosios START sutarties)) pratęsimo, o jų nepratęsus būtų padaryta didelė žala tarptautiniam ginklų kontrolės režimui, kuris užtikrino dešimtmečius trukusį stabilumą branduolinių ginklų klausimu, ir pasaulis liktų be teisiškai privalomų ir patikrinamų branduolinio arsenalo apribojimų; |
| --- | --- |

N.

kadangi INF sutartis yra pasaulinio strateginio stabilumo, taikos pasaulyje ir regioninio saugumo išsaugojimo pamatas; kadangi išsaugojus Sutartį būtų prisidedama prie pastangų išsaugoti kitus galiojančius ginklų kontrolės ir nusiginklavimo susitarimus, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas deryboms dėl ginklų ribojimo, nusiginklavimo ir neplatinimo; kadangi pareiškimai dėl pasitraukimo iš Sutarties kelia abejonių dėl kitų svarbių ginklų kontrolės sutarčių (pvz., Jungtinių Amerikos Valstijų ir Rusijos Federacijos sutarties dėl tolesnio strateginės puolamosios ginkluotės mažinimo ir apribojimo priemonių (naujosios START sutarties)) pratęsimo, o jų nepratęsus būtų padaryta didelė žala tarptautiniam ginklų kontrolės režimui, kuris užtikrino dešimtmečius trukusį stabilumą branduolinių ginklų klausimu, ir pasaulis liktų be teisiškai privalomų ir patikrinamų branduolinio arsenalo apribojimų;

| O. | kadangi 2017 m. rugsėjo 20 d. JT Generalinis Sekretorius pateikė pasirašyti JT sutartį dėl branduolinių ginklų uždraudimo, kurią iki šiol pasirašė 70 valstybės, iš kurių 21 valstybė tapo sutarties šalimis ją ratifikuodamos, ir viena iš jų yra ES valstybė narė Austrija, o Airija, tikėtina, per kelis artimiausius mėnesius JT Generaliniam Sekretoriui pateiks ratifikavimo dokumentus; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2017 m. rugsėjo 20 d. JT Generalinis Sekretorius pateikė pasirašyti JT sutartį dėl branduolinių ginklų uždraudimo, kurią iki šiol pasirašė 70 valstybės, iš kurių 21 valstybė tapo sutarties šalimis ją ratifikuodamos, ir viena iš jų yra ES valstybė narė Austrija, o Airija, tikėtina, per kelis artimiausius mėnesius JT Generaliniam Sekretoriui pateiks ratifikavimo dokumentus;

| P. | kadangi Nobelio taikos premijos laureatė organizacija ICAN paragino visas valstybes ratifikuoti Sutartį dėl branduolinių ginklų uždraudimo; |
| --- | --- |

P.

kadangi Nobelio taikos premijos laureatė organizacija ICAN paragino visas valstybes ratifikuoti Sutartį dėl branduolinių ginklų uždraudimo;

| 1. | remia INF sutarties laikymąsi ir jos tolesnį galiojimą bei stiprinimą; primena, kad ji labai svarbi taikai ir saugumui Europoje ir visame pasaulyje, taip pat visuotiniam nusiginklavimui ir ginklų neplatinimui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia didelį susirūpinimą dėl Sutarties pažeidimų ir vėlesnių JAV ir Rusijos pareiškimų dėl jų įsipareigojimų pagal Sutartį sustabdymo ir pasitraukimo iš Sutarties per šešių mėnesių laikotarpį; pabrėžia, kad šie pokyčiai kelia grėsmę vienam iš svarbiausių Europos saugumo interesų, taip pat Europos ir pasaulio saugumui ir taikai; baiminasi, kad dėl šių veiksmų gali atsirasti neteisingų vertinimų ir nesusipratimų, kurie pablogins JAV ir Rusijos santykius, sustiprins įtampą, padidins branduolinį ir karinį pavojų ir riziką, taip pat gali būti sugrįžta prie destabilizuojančių ginklavimosi varžybų, o tai pakenktų Europos saugumui ir strateginiam stabilumui; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smerkia Rusiją dėl to, kad ji toliau pažeidinėja INF sutarties sąlygas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atsižvelgiant į tai, jog Rusija vis dar pažeidinėja Sutarties sąlygas, ragina Rusijos Federaciją vėl imtis jos visapusiškai ir patikrinamai laikytis, kad būtų reaguota į JAV ir NATO nurodytas problemas, taip pat primygtinai ragina Rusiją įsipareigoti laikytis Sutarties tolimesnėje ateityje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripažįsta, kad, siekiant užtikrinti pasitikėjimą INF sutarties ir bet kokių kitų susitarimų, kuriais stiprinamas strateginis stabilumas ir saugumas, įgyvendinimu, svarbu užtikrinti visišką skaidumą ir dialogą; atsižvelgdamas į tai, ragina Rusiją ir JAV išspręsti abipusių įtarimų dėl atitikties klausimus, dalyvauti konstruktyviame dialoge JT Saugumo Taryboje, Specialiojoje tikrinimo komisijoje arba kituose atitinkamuose forumuose, siekiant sumažinti įtampą, atsižvelgiant į abiejų šalių interesus ir rūpesčius, taip pat sąžiningai tęsti derybas siekiant išsaugoti INF sutartį iki 2019 m. rugpjūčio mėn. įsigaliojant pasitraukimui, stiprinti skaidrumą ir tarpusavio stebėseną bei nustatyti griežtesnes taisykles ir garantijas dėl abiejų šalių raketinių ir branduolinių pajėgumų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai išnaudoti šešių mėnesių laikotarpį, kad pasinaudojant visomis jai prieinamomis politinėmis ir diplomatinėmis priemonėmis pradėti dialogą su INF sutarties šalimis, siekiant atkurti tarpvalstybinį pasitikėjimą, kartu siūlant ES tarpininkavimo žinias ir patirtį, kad būtų užkirstas kelias JAV ir Rusijos pasitraukimui iš Sutarties; primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai siekti, kad būtų išsaugota ir plėtojama INF sutartis, taip pat inicijuoti derybas dėl daugiašalės sutarties, taikomos šios kategorijos raketoms; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai užtikrinti, kad ES veiktų kaip iniciatyvi ir patikima saugumo užtikrintoja (be kita ko, savo kaimynystėje) ir atliktų tvirtą ir konstruktyvų vaidmenį plėtojant ir stiprinant pasaulinius taisyklėmis grindžiamus veiksmus dėl ginklų neplatinimo ir ginklų kontrolės bei nusiginklavimo struktūrą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad dėl to, kad INF sutarties ateitis yra neaiški, neturėtų būti keliamas pavojus kitiems susitarimams dėl ginklų kontrolės; ypač ragina JAV ir Rusiją iki 2021 m. baigiantis naujajai START sutarčiai, kuria kiekvienos sutarties šalies dislokuotų strateginių kovinių galvučių skaičius apribojamas iki 1 550, ją pratęsti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pakartoja, kad yra visapusiškai įsipareigojęs išsaugoti veiksmingus tarptautinius ginklų kontrolės, nusiginklavimo ir neplatinimo režimus kaip pasaulio ir Europos saugumo pamatą; mano, kad Europa turi rodyti pavyzdį, kad galėtų būti patikima ir siekti pasaulio be branduolinių ginklų; ragina ES valstybes nares daugiašalį branduolinį nusiginklavimą paversti ES užsienio ir saugumo politikos prioritetu; primena, kad yra įsipareigojęs laikytis politikos, kuria siekiama toliau mažinti ir panaikinti visus branduolinių ginklų arsenalus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad Europos saugumas turėtų likti nedalomas; ragina visas ES valstybes nares, kurios taip pat yra NATO narės, imtis atitinkamų veiksmų; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai parengti bendrą grėsmių vertinimą, kuriame būtų išnagrinėta, kaip pasikeistų ES saugumas dingus INF sutartimi užtikrinamai Sąjungos ir jos piliečių apsaugai, ir pagal Europos Sąjungos sutarties 36 straipsnį laiku pranešti apie tai Parlamentui, taip pat vėliau parengti patikimą plataus užmojo branduolinio nusiginklavimo strategija, pagrįsta veiksmingu daugiašališkumu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai pateikti pasiūlymus sutelkti ES lėšas ir stiprinti Sąjungos žinias ir kompetenciją ginklų neplatinimo srityje, ginklų kontrolę bei žmogiškuosius gebėjimus analizuoti branduolinių ginklų keliamas grėsmes; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai pateikti apdairius planus, kaip išvengti branduolinių ginklų nenumatyto ar atsitiktinio panaudojimo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, NATO, Jungtinėms Tautoms, JAV prezidentui ir Kongreso nariams, Rusijos Federacijos prezidentui bei Rusijos Valstybės Dūmos ir Federacijos Tarybos nariams. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  https://treaties.un.org/doc/Publication/UNTS/Volume%201657/v1657.pdf

(2)  https://www.state.gov/secretary/remarks/2019/02/288722.htm

(3)  https://www.nato.int/cps/en/natohq/official_texts_161122.htm

(4)  https://www.nato.int/cps/en/natohq/news_162996.htm

(5)  OL C 215, 2018 6 19, p. 202.

(6)  https://front.un-arm.org/documents/SG+disarmament+agenda_1.pdf

(7)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg16

(8)  OL C 349 E, 2010 12 22, p. 77.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/154 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/154

---

P8_TA(2019)0131

NAIADES II – veiksmų programa, skirta vidaus vandenų kelių transportui remti

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl NAIADES II – veiksmų programos, skirtos vidaus vandenų kelių transportui remti (2018/2882(RSP))

(2020/C 449/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai, į kurį atsakoma žodžiu, dėl NAIADES II – veiksmų programos, skirtos vidaus vandenų kelių transportui remti (O-000016/2014 – B7-0104/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai, į kurį atsakoma žodžiu, dėl NAIADES II – veiksmų programos, skirtos vidaus vandenų kelių transportui remti (O-000016/2014 – B7-0104/2014),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. sausio 17 d. Komisijos komunikatą dėl vidaus vandens kelių transporto skatinimo įgyvendinant „NAIADES“ – Europos integruotą veiksmų programą, skirtą vidaus vandens kelių transportui (COM(2006)0006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. sausio 17 d. Komisijos komunikatą dėl vidaus vandens kelių transporto skatinimo įgyvendinant „NAIADES“ – Europos integruotą veiksmų programą, skirtą vidaus vandens kelių transportui (COM(2006)0006),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl vidaus vandens kelių transporto skatinimo: NAIADES – Europos integruota veiksmų programa, skirta vidaus vandens kelių transportui (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl vidaus vandens kelių transporto skatinimo: NAIADES – Europos integruota veiksmų programa, skirta vidaus vandens kelių transportui (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 10 d. Komisijos komunikatą „Kokybiško vidaus vandenų kelių transporto kūrimas – NAIADES II“ (COM(2013)0623), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 10 d. Komisijos komunikatą „Kokybiško vidaus vandenų kelių transporto kūrimas – NAIADES II“ (COM(2013)0623),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 6 d. rezoliucija dėl NAIADES II – veiksmų programos, skirtos vidaus vandenų kelių transportui remti (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 6 d. rezoliucija dėl NAIADES II – veiksmų programos, skirtos vidaus vandenų kelių transportui remti (2),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 18 d. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Veiksmų programos, skirtos vidaus vandens kelių transportui skatinti (NAIADES II, apimančios 2014–2017 m. laikotarpį), įgyvendinimo laikotarpio vidurio pažangos ataskaita“ (SWD(2018)0428), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 18 d. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Veiksmų programos, skirtos vidaus vandens kelių transportui skatinti (NAIADES II, apimančios 2014–2017 m. laikotarpį), įgyvendinimo laikotarpio vidurio pažangos ataskaita“ (SWD(2018)0428),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 20 d. Komisijos komunikatą „ES mažataršio judumo strategija“ (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 20 d. Komisijos komunikatą „ES mažataršio judumo strategija“ (COM(2016)0501),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 15 d. EP rezoliuciją dėl bendros Europos transporto erdvės kūrimo plano. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 15 d. EP rezoliuciją dėl bendros Europos transporto erdvės kūrimo plano. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi vidaus vandenų keliai jungia svarbius ES uostus, miestus, pramonės centrus ir pagrindines žemės ūkio sritis, todėl labai padeda siekti ES išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo, tvaraus augimo ir teritorinės sanglaudos tikslų; |
| --- | --- |

A.

kadangi vidaus vandenų keliai jungia svarbius ES uostus, miestus, pramonės centrus ir pagrindines žemės ūkio sritis, todėl labai padeda siekti ES išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo, tvaraus augimo ir teritorinės sanglaudos tikslų;

| B. | kadangi norint pasiekti 2015 m. Paryžiaus susitarimo (COP 21) tikslus būtina pereiti nuo kelių transporto prie vidaus vandenų laivybos ir kadangi vidaus vandenų transportas turi pakankamai pajėgumų, kad galėtų absorbuoti daug didesnį krovinių ir keleivių skaičių, siekiant palengvinti perpildytą Europos kelių transporto sistemą; |
| --- | --- |

B.

kadangi norint pasiekti 2015 m. Paryžiaus susitarimo (COP 21) tikslus būtina pereiti nuo kelių transporto prie vidaus vandenų laivybos ir kadangi vidaus vandenų transportas turi pakankamai pajėgumų, kad galėtų absorbuoti daug didesnį krovinių ir keleivių skaičių, siekiant palengvinti perpildytą Europos kelių transporto sistemą;

| C. | kadangi vidaus vandenų transportas yra labai svarbus siekiant sumažinti tolesnį neigiamą transporto poveikį efektyviau naudojant žemę ir energiją, taip pat mažinant triukšmą ir avarijų skaičių; |
| --- | --- |

C.

kadangi vidaus vandenų transportas yra labai svarbus siekiant sumažinti tolesnį neigiamą transporto poveikį efektyviau naudojant žemę ir energiją, taip pat mažinant triukšmą ir avarijų skaičių;

| D. | kadangi vidaus vandenų kelių laivyną reikėtų modernizuoti ir pritaikyti taip, kad būtų atsižvelgiama į technikos pažangą, jei norima pagerinti aplinkosauginį veiksmingumą, taip užtikrinant vidaus vandenų kelių transporto konkurencinį pranašumą daugiarūšio transporto srityje; |
| --- | --- |

D.

kadangi vidaus vandenų kelių laivyną reikėtų modernizuoti ir pritaikyti taip, kad būtų atsižvelgiama į technikos pažangą, jei norima pagerinti aplinkosauginį veiksmingumą, taip užtikrinant vidaus vandenų kelių transporto konkurencinį pranašumą daugiarūšio transporto srityje;

| E. | kadangi iki šiol vidaus vandens kelių sektoriui buvo skirta nedaug finansinių išteklių ir kadangi sektoriui, kurį visų pirma sudaro mažosios įmonės, sunku gauti finansavimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi iki šiol vidaus vandens kelių sektoriui buvo skirta nedaug finansinių išteklių ir kadangi sektoriui, kurį visų pirma sudaro mažosios įmonės, sunku gauti finansavimą;

| 1. | remia konkrečius iki šiol vykdytus veiksmus ir palankiai vertina tolesnius veiksmus, numatytus NAIADES II veiksmų programoje 2014–2020 m. laikotarpiu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtinai ragina Komisiją iki 2020 m. atnaujinti NAIADES programą, siekiant užtikrinti, kad vidaus vandenų transporto, kaip saugios, tvarios ir veiksmingos transporto rūšies galimybės daugiarūšio transporto sistemoje būtų visapusiškai išnaudotos įgyvendinant ilgalaikę ES strategiją, kuria būtų siekiama sėkmingai pereiti prie kitų transporto rūšių; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad rengiant transporto iniciatyvas turi būti laikomasi holistinio ir ilgalaikio požiūrio į vežimą vidaus vandens keliais pagal ES įvairiarūšio ir tvaraus transporto politiką; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad vandens kelių turizmas yra klestintis sektorius ir kad svarbių ES pramonės šakų konkurencingumas priklauso nuo patikimo ir ekonomiškai efektyvaus vidaus vandenų transporto, skirto jų prekių tiekimui; todėl ragina vykdyti aktyvią politiką, kuria būtų siekiama remti tvarų vidaus vandenų kelių sektorių, ypač atsižvelgiant į skaitmenines, technologines ir aplinkos problemas logistikos ir judumo srityse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad iki 2050 m. 80 % ES gyventojų gyvens miestuose, didės viešojo transporto paklausa ir pagerės miestų logistika, o esamos žemės infrastruktūros plėtra dažnai yra sudėtinga ir brangi; ragina Komisiją ir valstybes nares integruoti vidaus vandenų laivybą į miestų ir uostų politiką ir visapusiškai išnaudoti jos galimybes gabenti prekes ir keleivius, atsižvelgiant į tai, kad daugelis ES miestų yra šalia vandens kelių, siekiant pagerinti gyvenimo kokybę ir sumažinti spūstis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad ankstesnių veiksmų programos nepasiekė savo tikslų dėl išteklių trūkumo; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad veiksmų programai „NAIADES III“ būtų skiriamas tinkamas ir specialus finansavimas jos tikslams pasiekti, kartu vykdant tinkamai struktūrizuotą politikos strategiją, kurioje būtų numatyti įgyvendinami trumpalaikiai ir vidutinės trukmės tikslai ir konkrečios veiksmų gairės, kuriose, be kita ko, būtų numatyti įgyvendinimo ištekliai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją reguliariai atlikti rinkos tyrimus ir rengti prognozes, kad būtų galima geriau analizuoti krovinių ir keleivių vežimo vidaus vandens keliais pokyčius ir sudaryti sąlygas formuoti faktais grindžiamą politiką bei geriau reaguoti į besiformuojančias tendencijas ir naujas rinkas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad svarbu pašalinti kliūtis, trukdančias sukurti aukštos kokybės vandens kelius, nes tai yra vidaus vandenų laivybos ir vidaus vandenų uostų plėtros bei integravimo į transeuropinį transporto tinklą (TEN-T) sąlyga; ragina Komisiją skirti finansavimą pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę siekiant rekonstruoti, pritaikyti, modernizuoti ir automatizuoti farvaterius, šliuzus, tiltus, pakrantės ir uostų infrastruktūrą bei pagerinti pagrindinio tinklo tarpvalstybines atkarpas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | taip pat pabrėžia, kad, be valstybių narių įsipareigojimų iki 2030 m. baigti kurti pagrindinį tinklą, jiems tenka atsakomybė didinti esamos infrastruktūros veiksmingumą, patikimumą, prieinamumą ir atsparumą klimato kaitai vykdant atkūrimą, kad būtų užtikrintas vidaus vandenų transporto, kaip patikimos transporto rūšies vaidmuo ir skatinamas protingas ribotų finansinių išteklių naudojimas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina planuojamus ir vykdomus darbus Atlanto vandenyne, Baltijos -Adrijos, Viduržemio jūros, Šiaurės -Baltijos, Šiaurės -Viduržemio, Rytų -Viduržemio jūros rytinės dalies, Reino-Alpių ir Reino-Dunojaus koridoriuose ir tai, kad apskritai daugiau valstybių narių investuoja į vidaus vandenų kelių ir uostų plėtrą; todėl ragina Komisiją remti transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) projektų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad pakankami šliuzų pajėgumai yra būtini siekiant užtikrinti veiksmingą ir tvarų sausumos transportą ir kad šliuzai yra labai svarbūs saugaus vandens reguliavimo ir švarios energijos gamybos srityse; todėl ragina Komisiją skirti pakankamai dotacijų jų atkūrimui ir atnaujinimui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primygtinai ragina Komisiją teikti pirmenybę vidaus vandenų kelių projektams, nes ankstesnė patirtis, įgyta vykdant derinimo projektus, parodė, kad privatūs partneriai dalyvavo tik vykdant darbus, o valdžios institucijos liko atsakingos už finansavimą, atsižvelgiant į tai, kad vandens keliai yra viešojo pobūdžio ir įvairios paskirties; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad vidaus vandenų transporto skaitmeninimas atlieka svarbų vaidmenį didinant vidaus vandenų laivybos efektyvumą, saugą ir aplinkos apsaugos veiksmingumą; todėl ragina Komisiją parengti Skaitmeninio vidaus vandens kelių erdvės įgyvendinimo strategiją bei tinkamą susietojo ir automatizuoto vandens transporto reguliavimo sistemą, įskaitant Direktyvos 2005/44/EB dėl suderintų upių informacijos paslaugų (UIP) Bendrijos vidaus vandens keliuose (4) peržiūrą, atsižvelgiant į esamas iniciatyvas, pvz., Reino uostų informacinę sistemą (angl. RheinPorts Information System, RPIS), o taip pat sukurti patikimą ES masto teisinį pagrindą, kuriuo remiantis būtų keičiamasi informacija apie farvaterius, keliones, krovinius ir eismą per vieną prieigos vietą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad svarbu įtraukti skaitmenines vidaus vandenų kelių paslaugas į kitų transporto rūšių duomenų srautą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos sklandžioms daugiarūšėms transporto nuo durų iki durų paslaugoms, nes derinant fizinį internetą ir sinchronizuotą įvairiarūšį transportą yra skatinamas koridorių tarp jūrų uostų ir atokių regionų susiejimas, o tai padeda užtikrinti tolygesnį žemės infrastruktūros pajėgumų naudojimą ir sumažinti spūsčių lygį bei kitą neigiamą išorinį poveikį; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad, siekiant laikytis 2015 m. Paryžiaus susitarimo (COP21) tikslų, transporto sistemos atsparumas ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas turėtų būti pasiektas greičiau pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio transporto, efektyvaus išteklių naudojimo ir netaršaus varymo sistemos; atkreipia dėmesį į tai, kad šiam perėjimui reikia atitinkamų standartų ir finansavimo, kad būtų skatinamas novatoriškas vandens kelių valdymas, platesnis švarių laivų naudojimas ir, jei įmanoma, modernizavimas bei reikalingos degalų papildymo infrastruktūros diegimas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rekomenduoja naudotis švarios energijos tinklų ir vandens kelių tinklų sinergija, siekiant kaip galima optimaliau panaudoti vandens keliuose sugeneruotą hidroenergiją, vėjo energiją uostuose ir kitus švarius energijos šaltinius vandens kelių sektoriuje, aprūpinant transportą, namų ūkius ir pramonę, kartu kuo labiau sumažinant paskirstymo išlaidas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad svarbu teikti tinkamą finansavimą naujoms technologijoms, inovacijoms ir tvariai transporto infrastruktūrai bei paslaugoms pagal dabartines ir būsimas ES programas, pvz., Europos infrastruktūros tinklų priemonę, programą „Horizontas 2020“, „Europos horizontas“, bendrąją rinką, Europos regioninės plėtros fondą ir Sanglaudos fondą, siekiant skatinti diegti inovacijas ir didinti vidaus vandens kelių transporto veiksmingumą aplinkos ir skaitmeninėje srityse; ragina Komisiją sukurti šiam tikslui įgyvendinti skirtus finansavimo šaltinius; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pažymi, kad specialūs technologiniai tyrimai turėtų būti papildyti socialiniais ir ekonominiais bei ikinormatyviniais moksliniais tyrimais, siekiant skatinti inovacijas, jas reguliuojant ir finansuojant, taip pat skatinant rinkos dalyvių dalyvavimą, siekiant užtikrinti, kad rinkoje būtų plačiai dalyvaujama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina valstybes nares toliau rengti nacionalines strategijas, skirtas vidaus vandenų transportui skatinti ir remti, atsižvelgiant į šiuo metu vykdomas NAIADES veiksmų programas ir būsimą Europos veiksmų programą, skirtą vidaus vandenų transportui bei skatinti regionų, vietos ir uostų valdžios institucijas daryti tą patį; |
| --- | --- |

19.

| 20. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  OL C 313 E, 2006 12 20, p. 443.

(2)  OL C 93, 2017 3 24, p. 145.

(3)  OL C 168 E, 2013 6 14, p. 72.

(4)  OL L 255, 2005 9 30, p. 152.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/157 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/157

---

P8_TA(2019)0132

Gyvūnų apsauga juos vežant ES viduje ir už jos ribų

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ES viduje ir už jos ribų įgyvendinimo ataskaitos (2018/2110(INI))

(2020/C 449/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir atliekant susijusias operacijas (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir atliekant susijusias operacijas (1),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 13 straipsnį, kuriame nustatyta, kad rengdamos ir įgyvendindamos Sąjungos politiką Sąjunga ir valstybės narės visokeriopai atsižvelgia į gyvūnų, kaip juslių gyvių, gerovės reikalavimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 13 straipsnį, kuriame nustatyta, kad rengdamos ir įgyvendindamos Sąjungos politiką Sąjunga ir valstybės narės visokeriopai atsižvelgia į gyvūnų, kaip juslių gyvių, gerovės reikalavimus,

| — | atsižvelgdamas į ES politikos įgyvendinimo vertinimo dokumentą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir atitinkamų jo priedų, kurį Europos Parlamento tyrimų tarnyba (EPRS) (2) paskelbė 2018 m. spalio mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES politikos įgyvendinimo vertinimo dokumentą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir atitinkamų jo priedų, kurį Europos Parlamento tyrimų tarnyba (EPRS) (2) paskelbė 2018 m. spalio mėn.,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl gyvūnų apsaugos juos vežant (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl gyvūnų apsaugos juos vežant (3),

| — | atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) 2011 m. sausio 12 d. mokslinę nuomonę dėl transportuojamų gyvūnų gerovės (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) 2011 m. sausio 12 d. mokslinę nuomonę dėl transportuojamų gyvūnų gerovės (4),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 10 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant poveikio (COM(2011)0700), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 10 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant poveikio (COM(2011)0700),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 15 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl Europos Sąjungos strategijos dėl gyvūnų gerovės apsaugos 2012–2015 m. (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 15 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl Europos Sąjungos strategijos dėl gyvūnų gerovės apsaugos 2012–2015 m. (COM(2012)0006),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 15 d. pareiškimą Nr. 49/2011 dėl ne daugiau kaip 8 valandų kelionės limito Europos Sąjungoje vežamiems skersti gyvūnams, nustatymo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 15 d. pareiškimą Nr. 49/2011 dėl ne daugiau kaip 8 valandų kelionės limito Europos Sąjungoje vežamiems skersti gyvūnams, nustatymo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 23 d. Teisingumo Teismo sprendimą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 23 d. Teisingumo Teismo sprendimą (6),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 31/2018 dėl gyvūnų gerovės ES (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 31/2018 dėl gyvūnų gerovės ES (7),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto bei Peticijų komiteto nuomones (A8-0057/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto bei Peticijų komiteto nuomones (A8-0057/2019),

| A. | kadangi ES, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 13 straipsnyje, gyvūnai nelaikomi tik prekėmis ar produktais ar nuosavybe, bet jusliomis būtybėmis, o tai reiškia, kad jie gali jausti malonumą ir skausmą; kadangi ES teisės aktuose ši sąvoka įtraukta nustatant priemones, kuriomis turėtų būti užtikrinama, kad gyvūnai būtų laikomi ir vežami tokiomis sąlygomis, kuriomis su jais būtų tinkamai elgiamasi, jiems nebūtų taikoma prievarta, sukeliamas skausmas ar kančia; kadangi Europos Sąjungoje gyvūnų gerovei skiriama daugiausiai dėmesio ir ji labiausiai ginama, ir tai yra pavyzdys likusiam pasauliui; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 13 straipsnyje, gyvūnai nelaikomi tik prekėmis ar produktais ar nuosavybe, bet jusliomis būtybėmis, o tai reiškia, kad jie gali jausti malonumą ir skausmą; kadangi ES teisės aktuose ši sąvoka įtraukta nustatant priemones, kuriomis turėtų būti užtikrinama, kad gyvūnai būtų laikomi ir vežami tokiomis sąlygomis, kuriomis su jais būtų tinkamai elgiamasi, jiems nebūtų taikoma prievarta, sukeliamas skausmas ar kančia; kadangi Europos Sąjungoje gyvūnų gerovei skiriama daugiausiai dėmesio ir ji labiausiai ginama, ir tai yra pavyzdys likusiam pasauliui;

| B. | kadangi kiekvienais metais milijonai gyvūnų veisimui, auginimui, tolesniam penėjimui ir skerdimui vežami tarp valstybių narių, valstybių narių viduje ir į trečiąsias šalis tolimais atstumais; kadangi gyvūnai taip pat vežami poilsiniais tikslais, pasirodymams ir kaip gyvūnai augintiniai; kadangi didėja ES piliečių susirūpinimas dėl gyvūnų gerovės standartų, visų pirma susijusių su gyvų gyvūnų vežimu, laikymosi; |
| --- | --- |

B.

kadangi kiekvienais metais milijonai gyvūnų veisimui, auginimui, tolesniam penėjimui ir skerdimui vežami tarp valstybių narių, valstybių narių viduje ir į trečiąsias šalis tolimais atstumais; kadangi gyvūnai taip pat vežami poilsiniais tikslais, pasirodymams ir kaip gyvūnai augintiniai; kadangi didėja ES piliečių susirūpinimas dėl gyvūnų gerovės standartų, visų pirma susijusių su gyvų gyvūnų vežimu, laikymosi;

| C. | kadangi Parlamentas savo 2012 m. gruodžio 12 d. rezoliucijoje ragino sutrumpinti skersti skirtų gyvūnų kelionės trukmę iki ne daugiau kaip aštuonių valandų; |
| --- | --- |

C.

kadangi Parlamentas savo 2012 m. gruodžio 12 d. rezoliucijoje ragino sutrumpinti skersti skirtų gyvūnų kelionės trukmę iki ne daugiau kaip aštuonių valandų;

| D. | kadangi pagal 2008 m. Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos nustatytą apibrėžtį gyvūnų gerovė reiškia, kad gyvūnas yra sveikas, turi pakankamai erdvės, tinkamai šeriamas, saugiai jaučiasi, gali natūraliai elgtis ir nepatiria baimės, skausmo ir kančios; kadangi didžiajai daugumai atvejų gyvūnus juos vežant, visų pirma ilgais atstumais, šios sąlygos neužtikrinamos; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal 2008 m. Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos nustatytą apibrėžtį gyvūnų gerovė reiškia, kad gyvūnas yra sveikas, turi pakankamai erdvės, tinkamai šeriamas, saugiai jaučiasi, gali natūraliai elgtis ir nepatiria baimės, skausmo ir kančios; kadangi didžiajai daugumai atvejų gyvūnus juos vežant, visų pirma ilgais atstumais, šios sąlygos neužtikrinamos;

| E. | kadangi Reglamentas (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant galioja visų gyvų stuburinių gyvūnų vežimui visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

E.

kadangi Reglamentas (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant galioja visų gyvų stuburinių gyvūnų vežimui visoje Sąjungoje;

| F. | kadangi valstybės narės privalo užtikrinti tinkamą šio reglamento įgyvendinimą ir įgyvendinimo užtikrinimą nacionaliniu lygmeniu, be kita ko, vykdydamos oficialias patikras, o Komisija privalo užtikrinti, kad valstybės narės tinkamai įgyvendintų ES teisės aktus; |
| --- | --- |

F.

kadangi valstybės narės privalo užtikrinti tinkamą šio reglamento įgyvendinimą ir įgyvendinimo užtikrinimą nacionaliniu lygmeniu, be kita ko, vykdydamos oficialias patikras, o Komisija privalo užtikrinti, kad valstybės narės tinkamai įgyvendintų ES teisės aktus;

| G. | kadangi valstybės narės Reglamentą (EB) Nr. 1/2005 ES įgyvendina nepakankamai griežtai ar tiksliai, o už ES ribų visai nesiekia užtikrinti jo įgyvendinimo; |
| --- | --- |

G.

kadangi valstybės narės Reglamentą (EB) Nr. 1/2005 ES įgyvendina nepakankamai griežtai ar tiksliai, o už ES ribų visai nesiekia užtikrinti jo įgyvendinimo;

| H. | kadangi dėl didelio 2017 m. Komisijos Sveikatos ir maisto saugos (SANTE) generalinio direktorato kai kuriose valstybėse narėse nustatytų pažeidimų skaičiaus reikėtų pradėti atitinkamas pažeidimų nagrinėjimo procedūras; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl didelio 2017 m. Komisijos Sveikatos ir maisto saugos (SANTE) generalinio direktorato kai kuriose valstybėse narėse nustatytų pažeidimų skaičiaus reikėtų pradėti atitinkamas pažeidimų nagrinėjimo procedūras;

| I. | kadangi vežami gyvūnai patiria stresą, nes tuo metų jiems įvairių problemų, kenkiančių jų gerovei; kadangi, kalbant apie prekybą su tam tikromis trečiosiomis šalimis, papildomos gyvūnų kančios kyla dėl labai ilgų kelionių, įskaitant ilgus laukimo laikotarpius prie sienų, kai tikrinami dokumentai, transporto priemonės ir gyvūnų tinkamumas gabenti; |
| --- | --- |

I.

kadangi vežami gyvūnai patiria stresą, nes tuo metų jiems įvairių problemų, kenkiančių jų gerovei; kadangi, kalbant apie prekybą su tam tikromis trečiosiomis šalimis, papildomos gyvūnų kančios kyla dėl labai ilgų kelionių, įskaitant ilgus laukimo laikotarpius prie sienų, kai tikrinami dokumentai, transporto priemonės ir gyvūnų tinkamumas gabenti;

| J. | kadangi valstybių narių vykdomų patikrų kokybė ir dažnumas turi tiesioginį poveikį reikalavimų laikymosi lygiui; kadangi atlikus valstybių narių patikrinimų ataskaitų analizę paaiškėjo, kad valstybėse narėse patikrinimų skaičius itin skiriasi – nuo nulio iki kelių milijonų per metus, o nustatytų pažeidimų skaičius – nuo nulio iki 16,6 proc.; tai rodo, kad valstybės narės taiko skirtingus tikrinimų metodus, pvz., atsitiktinės atrankos ar rizika pagrįstas strategijas; kadangi skirtingi metodai neleidžia palyginti valstybių narių duomenų; |
| --- | --- |

J.

kadangi valstybių narių vykdomų patikrų kokybė ir dažnumas turi tiesioginį poveikį reikalavimų laikymosi lygiui; kadangi atlikus valstybių narių patikrinimų ataskaitų analizę paaiškėjo, kad valstybėse narėse patikrinimų skaičius itin skiriasi – nuo nulio iki kelių milijonų per metus, o nustatytų pažeidimų skaičius – nuo nulio iki 16,6 proc.; tai rodo, kad valstybės narės taiko skirtingus tikrinimų metodus, pvz., atsitiktinės atrankos ar rizika pagrįstas strategijas; kadangi skirtingi metodai neleidžia palyginti valstybių narių duomenų;

| K. | kadangi vežamų gyvūnų gerovę pagerintų vairuotojų mokymas ir švietimas skatinant atidų vairavimą atsižvelgiant į vežamų gyvūnų rūšį (8); |
| --- | --- |

K.

kadangi vežamų gyvūnų gerovę pagerintų vairuotojų mokymas ir švietimas skatinant atidų vairavimą atsižvelgiant į vežamų gyvūnų rūšį (8);

| L. | kadangi tinkamai dirbant su gyvūnais gali sutrumpėti jų pakrovimo ir iškrovimo trukmė, galėtų būti prarasta mažiau svorio, padaryta mažiau sužalojimų ir žaizdų bei gauta geresnės kokybės mėsa; |
| --- | --- |

L.

kadangi tinkamai dirbant su gyvūnais gali sutrumpėti jų pakrovimo ir iškrovimo trukmė, galėtų būti prarasta mažiau svorio, padaryta mažiau sužalojimų ir žaizdų bei gauta geresnės kokybės mėsa;

| M. | kadangi yra išsamių tyrimų, įrodančių, kad gyvūnų gerovė turi įtakos mėsos kokybei; |
| --- | --- |

M.

kadangi yra išsamių tyrimų, įrodančių, kad gyvūnų gerovė turi įtakos mėsos kokybei;

| N. | kadangi siekiant apsaugoti vežamų gyvūnų gerovę ir toliau pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas kokybiškam elgesiui su jais pakrovimo ir iškrovimo metu ir priežiūrai pervežimo metu; |
| --- | --- |

N.

kadangi siekiant apsaugoti vežamų gyvūnų gerovę ir toliau pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas kokybiškam elgesiui su jais pakrovimo ir iškrovimo metu ir priežiūrai pervežimo metu;

| O. | kadangi gyvūnų tinkamumas vežti yra svarbus gyvūnų gerovės juos vežant užtikrinimo veiksnys, nes sužeistų, nusilpusių arba sergančių gyvūnų, taip pat nėščių gyvūnų patelių ir nenujunkytų jauniklių gerovei kyla didesnis pavojus; kadangi gali kilti neaiškumų, susijusių su tinkamumu transportui ir gyvūnų patelių vaikingumo laikotarpiais; |
| --- | --- |

O.

kadangi gyvūnų tinkamumas vežti yra svarbus gyvūnų gerovės juos vežant užtikrinimo veiksnys, nes sužeistų, nusilpusių arba sergančių gyvūnų, taip pat nėščių gyvūnų patelių ir nenujunkytų jauniklių gerovei kyla didesnis pavojus; kadangi gali kilti neaiškumų, susijusių su tinkamumu transportui ir gyvūnų patelių vaikingumo laikotarpiais;

| P. | kadangi didžiausios procentinės dalies pažeidimų priežastis – tinkamumo transportuoti problemos, o antros pagal dydį – su dokumentais susijusios problemos; |
| --- | --- |

P.

kadangi didžiausios procentinės dalies pažeidimų priežastis – tinkamumo transportuoti problemos, o antros pagal dydį – su dokumentais susijusios problemos;

| Q. | kadangi atitinkamai atsakingi asmenys dažnai nežino, ką daryti, kai gyvūnai pripažįstami netinkamais vežti; |
| --- | --- |

Q.

kadangi atitinkamai atsakingi asmenys dažnai nežino, ką daryti, kai gyvūnai pripažįstami netinkamais vežti;

| R. | kadangi atsakingi asmenys dažnai nežino, kokia yra gyvūnų patelių nėštumo stadija; |
| --- | --- |

R.

kadangi atsakingi asmenys dažnai nežino, kokia yra gyvūnų patelių nėštumo stadija;

| S. | kadangi problemų visų pirma kyla vežant nenujunkytus veršelius ir ėriukus; |
| --- | --- |

S.

kadangi problemų visų pirma kyla vežant nenujunkytus veršelius ir ėriukus;

| T. | kadangi ūkininkas yra labiausiai suinteresuotas, kad jo gyvūnai būtų tinkami pervežti ir būtent jis patiria daugiausiai nuostolių, jei vežama nesilaikant esamų taisyklių; |
| --- | --- |

T.

kadangi ūkininkas yra labiausiai suinteresuotas, kad jo gyvūnai būtų tinkami pervežti ir būtent jis patiria daugiausiai nuostolių, jei vežama nesilaikant esamų taisyklių;

| U. | kadangi dažnai gyvūnai laiku pakankamai nepašeriami ir nepagirdomi bei nesilaikoma 24 valandų ramybės laikotarpio sustojus tikrinamame patikros poste; |
| --- | --- |

U.

kadangi dažnai gyvūnai laiku pakankamai nepašeriami ir nepagirdomi bei nesilaikoma 24 valandų ramybės laikotarpio sustojus tikrinamame patikros poste;

| V. | kadangi transporto priemonės dažnai būna perkrautos; kadangi didelė problema yra aukšta temperatūra ir nepakankamas vėdinimas transporto priemonėse; |
| --- | --- |

V.

kadangi transporto priemonės dažnai būna perkrautos; kadangi didelė problema yra aukšta temperatūra ir nepakankamas vėdinimas transporto priemonėse;

| W. | kadangi pastaruoju metu įvairiose valstybėse narėse kilo infekcinių gyvūnų ligų, pvz., afrikinio kiaulių maro, paukščių gripo ir smulkiųjų atrajotojų bei galvijų ligų, protrūkių; kadangi vežant gyvus gyvūnus gali padidėti tokių ligų plitimo pavojus; |
| --- | --- |

W.

kadangi pastaruoju metu įvairiose valstybėse narėse kilo infekcinių gyvūnų ligų, pvz., afrikinio kiaulių maro, paukščių gripo ir smulkiųjų atrajotojų bei galvijų ligų, protrūkių; kadangi vežant gyvus gyvūnus gali padidėti tokių ligų plitimo pavojus;

| X. | kadangi vežti mėsą ir kitus gyvūninius produktus, taip pat spermą ir embrionus yra engviau techniniu ir administraciniu aspektais, be to, kartais tai gyvulių augintojams finansiškai naudingiau, negu vežti gyvus gyvūnus ketinant vėliau juos skersti ir veisti; pažymi, kad Europos veterinarijos gydytojų federacija ir Pasaulinė gyvūnų sveikatos organizacija pabrėžia, kad gyvūnus reikėtų auginti kuo arčiau patalpų, kuriose jie gimė, ir skersti kuo arčiau gamybos vietos; kadangi skerdyklų infrastruktūros, įskaitant kilnojamuosius įrenginius, buvimas auginimo fermose ar šalia jų gali padėti sukurti pragyvenimo šaltinį kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

X.

kadangi vežti mėsą ir kitus gyvūninius produktus, taip pat spermą ir embrionus yra engviau techniniu ir administraciniu aspektais, be to, kartais tai gyvulių augintojams finansiškai naudingiau, negu vežti gyvus gyvūnus ketinant vėliau juos skersti ir veisti; pažymi, kad Europos veterinarijos gydytojų federacija ir Pasaulinė gyvūnų sveikatos organizacija pabrėžia, kad gyvūnus reikėtų auginti kuo arčiau patalpų, kuriose jie gimė, ir skersti kuo arčiau gamybos vietos; kadangi skerdyklų infrastruktūros, įskaitant kilnojamuosius įrenginius, buvimas auginimo fermose ar šalia jų gali padėti sukurti pragyvenimo šaltinį kaimo vietovėse;

| Y. | kadangi gyvūnų skerdimas kuo arčiau jų auginimo vietos yra tinkamiausia priemonė norint užtikrinti gyvūnų gerovę; |
| --- | --- |

Y.

kadangi gyvūnų skerdimas kuo arčiau jų auginimo vietos yra tinkamiausia priemonė norint užtikrinti gyvūnų gerovę;

| Z. | kadangi valstybėse narėse yra nevienodas skerdyklų tankis; |
| --- | --- |

Z.

kadangi valstybėse narėse yra nevienodas skerdyklų tankis;

| AA. | kadangi siekiant užtikrinti konkurenciją rinkoje tam tikroms valstybėms narėms ir tiekimo grandinėms Sąjungoje yra svarbus gyvų gyvūnų vežimas tolesnei gamybai ar skerdimui; |
| --- | --- |

AA.

kadangi siekiant užtikrinti konkurenciją rinkoje tam tikroms valstybėms narėms ir tiekimo grandinėms Sąjungoje yra svarbus gyvų gyvūnų vežimas tolesnei gamybai ar skerdimui;

Rekomendacijos

Įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas

| 1. | pažymi, kad kasmet ES viduje ir iš ES į trečiąsias šalis vežami milijonai gyvų gyvūnų (skerdimui ar veisimui); pažymi, kad tais atvejais, kai Reglamentas (EB) Nr. 1/2005 buvo teisingai įgyvendinamas ir užtikrinamas jo vykdymas, buvo pastebimas teigiamas poveikis gyvūnų gerovei juos vežant; palankiai vertina Komisijos gaires šiuo klausimu, tačiau apgailestauja dėl to, kad, kaip nurodoma Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 31/2018, tų gairių ir kai kurių Komisijos planuotų veiksmų įgyvendinimas buvo atidėtas iki penkerių metų; pažymi, kad vis dar išlieka didelių su vežimu susijusių problemų ir kad reglamento vykdymo užtikrinimas yra svarbiausias jo įgyvendinimo procese dalyvaujančių subjektų rūpestis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad Peticijų komitetas gauna labai daug peticijų dėl vežamų gyvūnų gerovės, kuriose dažnai smerkiama tai, kad tiek valstybės narės, tiek vežėjai sistemingai, nuolat ir sunkiai pažeidžia Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2005; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad gyvūnų kančios, patiriamos juos vežant, kelia didelį visuomenės susirūpinimą; pažymi, kad 2017 m. rugsėjo 21 d. Komisijai buvo įteiktas vienas milijonas parašų, surinktų remiant kampaniją „#StopTheTrucks“, kurią vykdydami ES piliečiai prašo sustabdyti vežimą dideliais atstumais; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja dėl to, kad valstybių narių pažangos įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 1/2005 ir siekiant pagrindinio šio reglamento tikslo, t. y. pagerinti vežamų gyvūnų gerovę, lygis buvo nepakankamas, visų pirma kelionės žurnalų tikrinimo ir sankcijų taikymo atžvilgiu; ragina valstybes nares iš esmės pagerinti šio reglamento laikymąsi; ragina Europos Komisiją užtikrinti veiksmingą ir vienodą esamų ES teisės aktų, reglamentuojančių gyvūnų vežimą visose valstybėse narėse, įgyvendinimą; primygtinai ragina Komisiją imtis teisinių veiksmų prieš tas valstybes nares, kurios neužtikrina teisingo reglamento įgyvendinimo, ir taikyti joms sankcijas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad, norint pasiekti pagrindinio šio reglamento tikslo – išvengti gyvūnų sužalojimo, nederamų kančių ar mirties juos vežant – nepakanka jį įgyvendinti iš dalies, todėl būtina dėti daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią atvejams, turintiems didelės neigiamos įtakos gyvūnų gerovei, ir patraukti atsakomybėn atsakingus asmenis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apgailestauja, kad dar turi būti išspręsti tam tikri su Reglamentu (EB) Nr. 1/2005 susiję klausimai, įskaitant perpildymą, nepakankamą lubų aukštį, nepakankamus sustojimus, reikalingus poilsiui, taip pat maistui ir vandeniui gauti, netinkamą vėdinimo ir girdymo įrangą, vežimą esant itin dideliam karščiui, netinkamų kelionei gyvūnų vežimą, nenujunkytų veršelių vežimą, poreikį nustatyti gyvų gyvūnų nėštumo būklę, kelionės žurnalų tikrinimo mastą, pažeidimo, vykdymo užtikrinimo ir sankcijų santykį, mišrų mokymo, švietimo ir sertifikavimo poveikį ir nepakankamą kraiko kiekį, kaip nurodė Europos Audito Rūmai savo Specialiojoje ataskaitoje Nr. 31/2018 ir nevyriausybinės organizacijos Komisijai pateiktuose skunduose; ragina gerinti padėtį pirmiau minėtose srityse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad kelionės nuo išvykimo vietos iki atvykimo vietos būtų planuojamos ir vykdomos laikantis ES gyvūnų gerovės reikalavimų, apsvarsčius galimybę naudoti skirtingas transporto priemones ir atsižvelgus į įvairias geografines sąlygas ES ir trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad dėl sistemingo reglamento nuostatų pažeidimų tam tikrose srityse ir valstybėse narėse atsiranda nesąžininga konkurencija, dėl kurios skirtingose valstybėse narėse ekonominės veiklos vykdytojams sudaromos nevienodos sąlygos, o tai vėlgi gali nulemti vadinamąsias lenktynes dėl žemesnių standartų, šiuo atveju – gyvūnų gerovės standartų juos vežant; atsižvelgdamas į tai, kad sankcijų lygis kai kuriose valstybėse narėse gali būti daugiau nei dešimteriopai aukštesnis nei kitose, ragina Komisiją sukurti suderintą ES sankcijų sistemą, kad, atsižvelgiant į daugkartinius pažeidimus, būtų užtikrinta, jog sankcijos yra veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios; ragina Komisiją parengti gaires, padėsiančias suderinti valstybių narių taikomas sankcijas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja, kad Komisija neatsižvelgė į 2012 m. gruodžio 12 d. Parlamento rezoliuciją, ir pabrėžia, kad nuoseklus ir suderintas vykdymo užtikrinimas taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas pagal šio reglamento 25 straipsnį itin svarbus, kad būtų pagerinta vežamų gyvūnų gerovė ir valstybės narės negalėtų apsiriboti tik rekomendacijomis ir instrukcijomis; ragina Komisiją vis dėlto atkreipti dėmesį į šioje rezoliucijoje pateiktą raginimą patikrinti reglamento suderinamumą su teisiniais reikalavimais atskirose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad dėl pakartotinių pažeidimų vežėjo kontroliuojamomis aplinkybėmis turėtų būti traukiama atsakomybėn; ragina valstybes nares traukti asmenis atsakomybėn, jei esama pakartotinių šio reglamento pažeidimų; pažymi, kad veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos sankcijos turėtų apimti transporto priemonių konfiskavimą ir privalomą asmenų, atsakingų už gyvūnų gerovę ir vežimą, perkvalifikavimą, ir mano, kad šie veiksmai turėtų būti suderinti visoje Sąjungoje; mano, kad sankcijos turėtų atitikti pažeidimo žalą, apimtį, trukmę ir pasikartojimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina valstybes nares veiksmingiau naudoti joms reglamentu suteiktus plačius vykdymo užtikrinimo įgaliojimus, įskaitant įgaliojimą reikalauti, kad vežėjai nustatytų sistemas, sudarančias galimybę užkirsti kelią pakartotiniams pažeidimams, ir įgaliojimą sustabdyti arba panaikinti vežėjo veiklos leidimo galiojimą; ragina valstybes nares imtis tinkamų taisomųjų veiksmų ir taikyti sankcijas, kad būtų išvengta gyvūnų kančios ir užkirstas kelias tam, kad veiklos vykdytojai nesilaiko reikalavimų; ragina valstybes nares ir Komisiją siekti visiškos atitikties įgyvendinant šį reglamentą ir užtikrinant jo vykdymą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją, pasikonsultavus su nacionaliniais informacijos centrais, parengti veiklos vykdytojų, įvykdžiusių pakartotinius ir sunkius reglamento pažeidimus, sąrašą, grindžiamą patikrinimų ir įgyvendinimo ataskaitomis; ragina Komisiją dažnai skelbti atnaujintą sąrašą, taip pat populiarinti geriausios patirties pavyzdžius tiek vežimo, tiek valdymo srityse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, jog dėl to, kad valstybės narės nesilaiko šio reglamento nuostatų, kyla pavojus, kad nebus pasiektas jo tikslas – užkirsti kelią infekcinėms gyvūnų ligoms ir jų plitimui, nes vežimas yra viena iš priežasčių, dėl kurių greitai plinta tokios ligos, įskaitant ligas, kuriomis gali užsikrėsti žmonės; atkreipia dėmesį, kad transporto priemonės dažnai neatitinka iš dalies pakeistos 1964 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvos 64/432/EEB dėl gyvūnų sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai galvijais ir kiaulėmis (9) 12 straipsnio reikalavimų; mano, jog netinkamai laikomos atliekos kelia pavojų, kad išplis atsparumas antimikrobinėms medžiagoms ir ligos; ragina Komisiją parengti suderintas laivų ir sunkvežimių patvirtinimo procedūras ir imtis veiksmų, kad būtų užkirstas kelias gyvūnų infekcinių ligų plitimui vežimo metu tiek ES viduje, tiek iš trečiųjų šalių, skatinant biologinio saugumo priemones ir didinant gyvūnų gerovę; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina kompetentingas institucijas glaudžiau bendradarbiauti siekiant sustiprinti vykdymo užtikrinimą naudojant technologijas, skirtas tikruoju laiku sukurti grįžtamojo ryšio ciklą tarp išvykimo valstybės narės, atvykimo valstybės narės ir visų tranzito šalių; ragina Komisiją sukurti geolokacijos sistemas, kad būtų galima sekti gyvūnų buvimo vietą ir kelionių transporto priemonėse trukmę, taip pat nustatyti bet kokį vežimo tvarkaraščių nesilaikymą; mano, kad tais atvejais, kai gyvūnai pradėjo kelionę būdami geros tinkamumo būklės ir atvyko prastos, turėtų būti atliekamas išsamus tyrimas ir, jei tokie atvejai kartojasi, atsakingiems transportavimo grandinės dalyviams turi būti nedelsiant taikomos teisės aktais numatytos sankcijos, o savininkui ūkininkui pagal nacionalinius teisės aktus turi būti kompensuojama už pajamas, kurias jis praranda dėl tokios padėties; taip pat laikosi nuomonės, kad kompetentingos institucijos turėtų griežtai bausti kelionės organizatorių ir išvykimo valstybėje narėje parengtą kelionės žurnalą patvirtinusį pareigūną, jei kelionės žurnalas buvo užpildytas neteisingai arba klaidinamai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad užtikrinti vykdymą ypač sudėtinga, kai kelionė vyksta per keletą valstybių narių ir kai įvairios vykdymo užtikrinimo užduotys (kelionės žurnalo patvirtinimas, leidimo vežėjui suteikimas, kompetencijos ir transporto priemonės patvirtinimas ir kt.) vykdomos keliose skirtingose valstybėse narėse; ragina valstybes nares, kurios sužino apie pažeidimus, apie tai pranešti visoms kitoms susijusioms valstybėms narėms, kaip to reikalaujama pagal reglamento 26 straipsnį, kad jos galėtų užkirsti kelią tokių pažeidimų pasikartojimui ir turėtų galimybę optimaliai įvertinti riziką; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prašo Komisijos teikti Parlamentui nuolatines ataskaitas dėl reglamento įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo, be kita ko, nurodant jose pagal valstybes nares, gyvūnų rūšis ir pažeidimų tipus išskaidytus duomenis apie pažeidimus, atsižvelgiant į gyvų gyvūnų kiekius, vežamus per atitinkamą valstybę narę; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina atvejus, kai vyriausybės, mokslininkai, įmonės, pramonės atstovai ir kompetentingos nacionalinės institucijos bendradarbiavo apibrėždamos gerąją patirtį, kad užtikrintų atitiktį teisės aktų reikalavimams (kaip tai daroma, pvz., gyvūnų transportavimo gairių interneto svetainėje); ragina Komisiją skleisti ir propaguoti valstybėse narėse gerąją patirtį, susijusią su gyvų gyvūnų vežimu, ir remti ES gyvūnų gerovės platformą, skatinant aktyvesnį visų dalyvių dialogą ir keitimąsi gerąja patirtimi; ragina Komisiją parengti naują 2020–2024 m. gyvūnų gerovės strategiją ir remti inovacijas gyvūnų vežimo srityje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją toliau bendradarbiauti su Pasauline gyvūnų sveikatos organizacija, EFSA ir valstybėmis narėmis, siekiant remti Reglamento (EB) Nr. 1/2005 įgyvendinimą ir tinkamą jo vykdymo užtikrinimą, kad būtų skatinamas ir stiprinamas dialogas gyvūnų gerovės juos transportuojant klausimais, ypatingą dėmesį skiriant:






  — | geresniam ES taisyklių dėl gyvūnų gerovės juos vežant taikymui, šiuo tikslu keičiantis informacija ir geriausios patirties pavyzdžiais bei tiesiogiai įtraukiant suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- | --- |

18.

—

geresniam ES taisyklių dėl gyvūnų gerovės juos vežant taikymui, šiuo tikslu keičiantis informacija ir geriausios patirties pavyzdžiais bei tiesiogiai įtraukiant suinteresuotuosius subjektus;

| — | vairuotojams ir transporto įmonėms skirtos mokymo veiklos rėmimui; |
| --- | --- |

—

vairuotojams ir transporto įmonėms skirtos mokymo veiklos rėmimui;

| — | geresnei gyvūnų vežimo gairių ir informacijos suvestinių, išverstų į visas ES kalbas, sklaidai; |
| --- | --- |

—

geresnei gyvūnų vežimo gairių ir informacijos suvestinių, išverstų į visas ES kalbas, sklaidai;

| — | įmonių savanoriškai prisiimtų įsipareigojimų plėtojimui, siekiant toliau gerinti gyvūnų gerovę juos vežant; |
| --- | --- |

—

įmonių savanoriškai prisiimtų įsipareigojimų plėtojimui, siekiant toliau gerinti gyvūnų gerovę juos vežant;

| — | aktyvesniam nacionalinių valdžios institucijų keitimuisi informacija ir aktyvesniam naudojimuisi geriausios patirties pavyzdžiais, siekiant sumažinti transporto bendrovių ir vairuotojų padaromų pažeidimų skaičių; |
| --- | --- |

—

aktyvesniam nacionalinių valdžios institucijų keitimuisi informacija ir aktyvesniam naudojimuisi geriausios patirties pavyzdžiais, siekiant sumažinti transporto bendrovių ir vairuotojų padaromų pažeidimų skaičių;

| 19. | ragina Komisiją įvertinti šio reglamento ir Reglamento (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo (10) nuostatų, susijusių su vairavimo trukme ir vairuotojų poilsio laikotarpiais, suderinamumą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad svarbu atskirti gyvūnų vežimo įmonių ir ūkininkų atsakomybę, nes už problemas, kylančias vežant gyvūnus, turėtų būti laikomos atsakingomis įmonės, o ne ūkininkai; primena, kad ūkininkai yra labiausiai suinteresuoti gyvūnų gerove ne tik dėl emocinių priežasčių ir prisirišimo, bet ir dėl ekonominių priežasčių; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena, kad Komisija, kaip Sutarčių saugotoja, privalo stebėti, ar tinkamai taikomi ES teisės aktai; ragina Europos ombudsmeną ištirti, ar Komisija nuosekliai neužtikrino dabartinio Reglamento laikymosi ir ar dėl to būtų galima Komisiją laikyti atsakinga už netinkamą administravimą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | apgailestauja dėl Pirmininkų sueigos sprendimo nesteigti parlamentinio ES ir už jos ribų vežamų gyvūnų gerovės tyrimo komiteto nepaisant to, kad tam pritaria daug Parlamento narių iš skirtingų frakcijų; todėl rekomenduoja, kad Parlamentas įsteigtų ES ir už jos ribų vežamų gyvūnų gerovės tyrimo komitetą, kuris pradėtų veiklą prasidėjus naujai Parlamento kadencijai, kad būtų galima tinkamai ištirti ir stebėti įtarimus pažeidimus ir netinkamą administravimą taikant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant; |
| --- | --- |

22.

Duomenų rinkimas, patikrinimai ir stebėsena

| 23. | apgailestauja, kad sunku atlikti nuoseklią reglamento įgyvendinimo analizę dėl skirtingų duomenų rinkimo valstybėse narėse metodų; ragina Komisiją nustatyti bendrus minimalius visų vežimo sistemų atsekamumo standartus, kad būtų galima geriau suderinti duomenų rinkimą ir stebimų parametrų vertinimą; ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų ir pateikti Komisijai suderintus, visapusiškus ir išsamius duomenis apie transporto patikrinimus ir pažeidimų lygius; ragina valstybes nares atlikti daugiau nepaskelbtų patikrinimų, taip pat parengti ir taikyti rizika grindžiamą strategiją, kad jų tikrinimo veikla būtų nukreipta į didelės rizikos transporto formas, siekiant kuo labiau padidinti ribotų tikrinimo išteklių veiksmingumą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pažymi, kad Komisija, remdamasi 2018 m. Audito Rūmų specialiąja ataskaita dėl gyvūnų gerovės ES, pripažino, jog valstybių narių pateikti duomenys nėra pakankamai išsamūs, nuoseklūs, patikimi arba detalūs, kad būtų galima daryti išvadas dėl atitikties ES lygmeniu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad patikrinimai turi būti atliekami vienodai visoje Sąjungoje ir proporcingai kiekvienoje valstybėje narėje kasmet vežamų gyvūnų kiekiui, siekiant užtikrinti ir išlaikyti tinkamą vidaus rinkos veikimą ir išvengti konkurencijos iškraipymo ES; taip pat ragina, kad Komisija padidintų iš anksto nepraneštų Maisto ir veterinarijos tarnybos vykdomų gyvūnų gerovės ir gyvūnų vežimo patikrų vietoje skaičių; mano, kad dėl skirtingų duomenų rinkimo ir kontrolės mechanizmų metodų sudėtinga susidaryti tikslią nuomonę dėl to, kaip atskiros valstybės narės laikosi reikalavimų; todėl ragina Komisiją patvirtinti darnesnę atskaitomybės struktūrą ir atlikti daugiau Maisto ir veterinarijos tarnybos surinktų patikros ataskaitų duomenų ir valstybių narių rezultatų, susijusių su jų daugiamečiais nacionaliniais kontrolės planais, analizių; pripažįsta, kad Sveikatos ir maisto saugos generalinio direktorato (SANTE GD) auditas yra svarbus informacijos šaltinis Komisijai, kad ji galėtų įvertinti, kaip įgyvendinamas dabartinis reglamentas; ragina Komisiją kiekvienais metais atlikti bent septynis nepraneštus vizitus, kaip nurodyta Audito Rūmų rekomendacijoje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją pateikti valstybėms narėms gaires, kaip Prekybos kontrolės ir ekspertizių sistema (TRACES) gali būti naudojama remiant gyvų gyvūnų vežimo patikrų rizikos analizės parengimą, kaip rekomendavo Audito Rūmai savo 2018 m. specialiojoje ataskaitoje, kurioje nurodoma, kad už transporto patikrinimus atsakingos valstybių narių valdžios institucijos retai naudojosi TRACES sistemoje pateikiama informacija; ragina sukurti veiksmingesnę ir skaidresnę stebėsenos sistemą, įskaitant visuomenės galimybę susipažinti su informacija, surinkta per TRACES; be to, ragina Maisto ir veterinarijos tarnybą kasmet atlikti daugiau patikrinimų; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina valstybes nares griežtinti kontrolę visoje gamybos grandinėje, visų pirma vykdyti veiksmingus ir sistemingus gyvūnų siuntų patikrinimus prieš juos pakraunant, kad būtų nutraukta praktika, dėl kurios pažeidžiamos šio reglamento nuostatos ir pabloginamos gyvūnų vežimo sausuma ar jūra sąlygos, pvz., kai leidžiama perpildytoms arba gyvūnams nepritaikytoms transporto priemonėms tęsti ilgą kelionę arba leidžiama toliau naudotis kontrolės punktais, kuriuose nėra tinkamų patalpų vežamiems gyvūnams ilsėtis, juos šerti ir girdyti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | yra susirūpinęs dėl žemo patikrų lygio tam tikrose valstybėse narėse ir dėl to, kad nėra pranešama apie pažeidimus arba tokių pranešimų pateikiama labai mažai; abejoja tokių patikrų sistemų ir ataskaitų tikslumu; ragina valstybes nares, kurios šiuo metu atlieka mažai patikrinimų arba jų visai neatlieka, atlikti pakankamai patikrinimų ir išsamias tų patikrinimų ataskaitas pateikti Komisijai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina valstybes nares taip pat atlikti gyvūnų vežimo ES viduje patikrinimus, kai gyvūnai kraunami į transporto priemones, siekiant nustatyti, ar laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1/2005 reikalavimų; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pritaria Komisijai, kad visų ne ES šalims skirtų siuntų tikrinimas, kurį pakrovimo metu atliktų kompetentingos institucijos, būtų geroji praktika; (11) mano, kad tam tikra procentinė dalis ES vidaus siuntų taip pat turėtų būti patikrinta pakrovimo etapu, atsižvelgiant į pažeidimų, apie kuriuos praneša nevyriausybinės organizacijos ir kuriuos nurodo Maisto ir veterinarijos tarnyba, atlikusi patikrinimus, skaičių; mano, kad pakrovimo metu kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar laikomasi reglamento reikalavimų dėl grindų ploto ir lubų aukščio, ar tinkamai veikia ventiliacijos ir vandens sistemos, vandens tiekimo įranga, taip pat tai, ar ta įranga tinkama vežamų gyvūnų rūšiai, kad netinkami kelionei gyvūnai nebūtų pakraunami vežti, ir ar užtikrinamas tinkamas šėrimas ir kraikas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų pakankamai prieinamų, švarių, veikiančių ir pagal gyvūnų rūšį pritaikytų girdyklų, užpildytas vandens rezervuaras ir pakankamai šviežio kraiko; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad kompetentingos institucijos tikrintų, ar kelionės žurnaluose nurodyti realistiški duomenys, taigi laikytųsi reglamento 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad transporto priemonėse būtų reikalinga minimali erdvė pagal reglamento I priedo VII skyrių ir kad esant aukštai temperatūrai gyvūnams būtų atitinkamai paliekama daugiau erdvės; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad transporto priemonės būtų pakankamo minimalaus aukščio ir nebūtų plyšių tarp grindų ar transporto priemonės sienos ir pertvarų; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripažįsta, kad ES padaryta tam tikra pažanga gyvūnų vežimo srityje, tačiau yra susirūpinęs dėl pranešimų apie netinkamas transporto priemones, naudojamas gyviems gyvūnams vežti sausuma ir jūra, skaičiaus ir ragina griežtinti tokios praktikos stebėseną ir sankcijų už ją skyrimą; pripažįsta, kad dažnai nepaisoma reglamento 20 ir 21 straipsniuose nustatytų reikalavimų dėl vežimo laivais, skirtais gyviems gyvūnams transportuoti; ragina valstybes nares neišduoti leidimų naudoti reglamento reikalavimų neatitinkančias transporto priemonėms ir gyvūnams gabenti jūra skirtus laivus ir panaikinti jau išduotus leidimus, jei nesilaikoma reikalavimų; ragina valstybes nares griežčiau taikyti transporto priemonių sertifikavimo ir patvirtinimo procedūras ir išduoti vairuotojų kompetencijos pažymėjimus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | todėl ragina nustatyti suderintus ir privalomus standartus, pagal kuriuos būtų išduodamas leidimas transporto priemones ir laivus naudoti gyvūnams vežti; tokį leidimą turėtų išduoti centrinė ES institucija; tokiai institucijai turėtų būti pavesta įvertinti transporto priemonių būklę ir įrangą (pvz., tai, ar įmontuotos atitinkamos palydovinės navigacijos sistemos) ir nustatyti, ar transporto priemonės yra tinkamos gyvūnams vežti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina veiklos vykdytojus užtikrinti išsamų vairuotojų ir palydovų mokymą pagal reglamento IV priedą, siekiant užtikrinti tinkamą elgesį su gyvūnais; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pažymi, kad nors kai kurios valstybės narės turi laivų ir uostų, kurie atitinka reikiamus standartus, tačiau pabrėžia, kad vis tik dominuoja prastos jūrų transporto sąlygos, ypač kalbant apie pakrovimą ir iškrovimą; ragina valstybes nares griežčiau laikytis laivų sertifikavimo ir tvirtinimo tvarkos, gerinti gyvūnų patikras prieš juos pakraunant ir jų tinkamumą vežti, taip pat tinkamai tikrinti pakrovimo operacijas, kaip reikalaujama pagal reglamentą; ragina valstybes nares pateikti Komisijai išsamius savo patikrinimų įrenginių planus; ragina Komisiją parengti, atnaujinti ir paskelbti uostų su tinkamais gyvūnų patikrinimo įrenginiais sąrašą; be to, ragina kompetentingas institucijas netvirtinti kelionės žurnalų, jeigu planuojama naudoti tokių įrenginių neturinčius uostus; ragina valstybes nares pritaikyti savo uostus ir užtikrinti tinkamą savo laivų priežiūrą, kad būtų pagerintos gyvūnų gerovės sąlygos gabenant juos jūrų transportu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Komisiją patvirtinti naujoviškas eksporto patikrų alternatyvas pagal Reglamento (ES) 2016/429 (12) 133 straipsnio 2 dalį, pvz., platformų patikras, kuriomis gerinama gyvūnų gerovė dėl mažesnio gyvūnų tankio ir nereikalaujama, kad gyvūnai būtų iškrauti, taip sutrumpinant laukimo laiką; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikalavimas turėti gyvūnų sveikatos sertifikatus jų vežimo metu valstybėse narėse yra neigiama paskata rinktis vidaus paskirties vietas, o ne arčiausias galimas paskirties vietas; ragina Komisiją pasinaudoti savo įgaliojimais pagal Reglamento (ES) 2016/429 144 straipsnio 1 dalį ir priimti deleguotąjį aktą, kuriuo būtų numatyta leidžianti nukrypti nuostata dėl gabenimo, kuris kelia mažą ligų plitimo riziką; |
| --- | --- |

40.

Kelionės laikas

| 41. | primygtinai reikalauja, kad visų vežamų gyvūnų kelionės laikas būtų ne ilgesnis, nei būtina, atsižvelgiant į geografinius skirtumus valstybėse narėse ir vadovaujantis reglamento 5 konstatuojamąja dalimi, kurioje teigiama, kad „gyvūnų gerovės labui būtina kiek įmanoma riboti gyvūnų [...] vežimą tolimais atstumais“, ir 18 konstatuojamąja dalimi, kurioje teigiama, kad „ilgos kelionės gali labiau pakenkti gyvūnų gerovei nei trumpos“; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primygtinai ragina nustatant gyvūnų vežimo laiką, įskaitant pakrovimo ir iškrovimo laiką, atsižvelgti į veterinaro konsultaciją dėl konkrečių gyvūnų rūšių, nepaisant to, ar jie gabenami žemės, jūros ar oro transportu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | apgailestauja dėl reglamento pažeidimų, susijusių su taisyklių dėl nenujunkytų gyvūnų, pavyzdžiui, veršelių, ėriukų, ožiukų, kumeliukų ir paršelių, kurie maitinami pienu, netaikymu arba netinkamu jų taikymu, ir ragina numatyti išsamesnes priemones siekiant užtikrinti visapusišką šių gyvūnų gerovės apsaugą juos vežant; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad nenujunkyti gyvūnai būtų bent vienai valandai iškraunami, siekiant juos aprūpinti elektrolitais ar pieno pakaitalu, ir kad apskritai jie būtų vežami ne ilgiau kaip iš viso aštuonias valandas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją kiekvienai rūšiai nustatyti nenujunkyto gyvūno apibrėžtį ir apriboti nenujunkytų gyvūnų keliones nustatant didžiausią 50 km atstumą ir didžiausią 1,5 valandos trukmę, atsižvelgiant į sunkumus užtikrinti jų gerovę vežimo metu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nurodo, kad vežimo planavimo dokumentuose dažnai būna nurodytas tik vietovės pavadinimas ir nebūna nurodyti tikslūs tikrinimo, tiekimo ir surinkimo centrų adresai, dėl to gerokai sunkiau atlikti patikrinimus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina atsižvelgiant į Parlamento 2012 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją kuo labiau sutrumpinti gyvūnų kelionės laiką, ypač vengti ilgo ir labai ilgo kelionės laiko ir kelionių už ES ribų, taikant alternatyvias strategijas, pvz., užtikrinant ekonomiškai perspektyvių ir tinkamai paskirstytų vietos arba kilnojamųjų skerdyklų įrengimą netoli ūkių, skatinant trumpas platinimo grandines ir tiesioginę prekybą, veislinių gyvūnų pervežimą pakeičiant, kai įmanoma, sperma ar embrionais, vykdant skerdenų ir mėsos produktų vežimą, taip pat taikant valstybių narių reglamentavimu susijusias arba nesusijusias iniciatyvas siekiant palengvinti skerdimą ūkiuose; ragina Komisiją tiksliai apibrėžti trumpesnę kelionės trukmę, tinkamą transportuojant visus įvairių rūšių gyvus gyvūnus, taip pat ir vežant nenujunkytus gyvūnus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl reikalavimų įvairovės, besikeičiančių rinkos sąlygų ir politinių sprendimų mažos skerdyklos tapo ekonominiu atžvilgiu neperspektyvios, todėl bendras jų skaičius sumažėjo; primygtinai ragina Komisiją ir valstybių narių vietos valdžios institucijas prireikus remti ir skatinti galimybes vykdyti skerdimą ūkiuose, kurti valstybėse narėse ekonomiškai perspektyvias vietos arba kilnojamąsias skerdyklas ir mėsos perdirbimo įmones, kad gyvūnai būtų skerdžiami kuo arčiau jų auginimo vietos ir būtų išlaikytas užimtumas kaimo vietovėse; ragina Tarybą ir Komisiją parengti strategiją, skirtą pereiti prie labiau regioninio gyvulininkystės produkcijos modelio, pagal kurį tais atvejais, kai tai įmanoma atsižvelgiant į geografinius skirtumus, gyvūnai gimtų, būtų penimi ir skerdžiami tame pačiame regione užuot juos gabenus didžiuliais atstumais; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primygtinai ragina Komisiją tikrinti, kaip galima paskatinti ūkininkus, skerdyklas ir mėsos perdirbimo pramonę skersti gyvūnus artimiausioje skerdykloje, kad būtų išvengta ilgo gyvūnų vežimo laiko ir sumažinti išmetamą teršalų kiekį; ragina Komisiją palengvinti novatoriškus sprendimus šioje srityje, pvz., susijusius su kilnojamųjų skerdyklų paslaugomis, kartu užtikrinant aukštus gyvūnų gerovės standartus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mano, kad tam tikrais atvejais leistino kelionės laiko sutrumpinimas, kaip šiuo metu nustatyta reglamento 1 priedo V skyriuje, nebūtų perspektyvus, todėl reikėtų rasti sprendimus atsižvelgiant į atvejus, kai dėl geografinių aplinkybių ir izoliacijos kaimo vietovėse reikia vežti gyvus gyvūnus sausumos ir (arba) jūrų transportu tolesniam auginimui ar skerdimui; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina valstybes nares suteikti galimybę, nustačius gyvūno netinkamumą vežti, jį prireikus iškart paskersti veisimo ir penėjimo įmonėje, jei pirmosios pagalbos priemonių nepakanka, kad būtų išvengta nederamų gyvūno kančių; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pažymi, kad socialinė ir ekonominė gyvūno vertė gali turėti įtakos jo vežimo standartui; pabrėžia, kad veislinių gyvūnų vežimo standartai arklių pramonėje yra aukštos kokybės; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Komisiją parengti strategiją, pagal kurią, atsižvelgiant į gyvų gyvūnų vežimo poveikį aplinkai, gyvūnų gerovei ir sveikatai, būtų iš esmės užtikrinamas perėjimas nuo gyvų gyvūnų vežimo prie prekybos mėsa ir skerdiena bei genetine medžiaga; mano, kad nustatant tokią strategiją turi būti atsižvelgta į ekonominius veiksnius, turinčius įtakos sprendimui vežti gyvus gyvūnus; prašo Komisijos į šią strategiją įtraukti vežimą į trečiąsias šalis; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina valstybes nares sudaryti galimybes skerdykloms naudoti religinio gyvūnų skerdimo programas, nes didelė dalis gyvų gyvūnų eksportuojama į Artimųjų Rytų rinkas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pripažįsta dabartinį rinkos iškraipymą, kurį lemia skirtingi tarifai, taikomi gyviems gyvūnams ir mėsai, nes jie labai skatina prekybą gyvais gyvūnais; primygtinai ragina Komisiją kartu su savo prekybos partneriais peržiūrėti šį iškraipymą siekiant sumažinti prekybą gyvais gyvūnais ir, jei reikia, pakeisti ją prekyba mėsa; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primena, kad jau pagal dabartinį reglamentą, nuvažiavus maksimalų valandų skaičių, turi būti daroma pertrauka poilsiui patvirtintame patikros punkte, jei naminiai arklinių šeimos gyvūnai ir naminiai gyvūnai (galvijai, avys, ožkos ir paršeliai) vežami ilgiau nei aštuonias valandas; |
| --- | --- |

56.

Gyvūnų gerovė

| 57. | ragina kompetentingas valstybių narių institucijas užtikrinti, kad oficialiai paskirti veterinarijos gydytojai išvykimo iš Sąjungos punktuose tikrintų, ar gyvūnai gali būti vežami toliau ir ar automobiliai ir (arba) laivai atitinka reglamento reikalavimus; visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad reglamento 21 straipsnyje nurodyta, kad veterinarijos gydytojai išvykimo iš ES punktuose tikrintų, kad transporto priemonės nebūtų perpildytos, būtų pakankamo aukščio, jose būtų pakrato, būtų vežama pakankamai pašaro ir vandens ir kad tinkamai veiktų ventiliacijos ir vandens prietaisai; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina turėti parengtus nenumatytų atvejų planus visoms kelionėms, įskaitant, pvz., pakaitinius sunkvežimius ir patalpas gyvūnams netikėtu atveju, kad vežėjas galėtų veiksmingai reaguoti į ekstremalias situacijas ir sumažinti vėlavimo ar nelaimingų atsitikimų poveikį vežamiems veisti arba skersti gyvūnams, kaip kad jau privalo daryti tolimus atstumus važiuojantys vežėjai pagal šio reglamento nuostatas; |
| --- | --- |

58.

| 59. | primygtinai reikalauja, kad gyvūnų gerovės teisės aktai būtų grindžiami mokslu ir naujausiomis technologijomis; apgailestauja dėl to, kad, nepaisant aiškių EFSA rekomendacijų ir Parlamento prašymo, pateikto 2012 m. rezoliucijoje, Komisija neatnaujino gyvūnų vežimo taisyklių remdamasi naujausiais moksliniais įrodymais; todėl ragina Komisiją atnaujinti taisykles atsižvelgiant į specialias reikmes ir remiantis naujausiomis mokslo ir technologinėmis žiniomis, ypač kai tai susiję su tam tikrais veiksniais, įskaitant pakankamą vėdinimą, temperatūros ir drėgmės kontrolę naudojant oro kondicionavimo sistemas visose transporto priemonėse, tinkamas girdymo sistemas ir skystus pašarus, ypač nenujunkytiems gyvūnams, mažesnį gyvūnų laikymo tankį ir apibrėžtą pakankamą minimalų aukštį, taip pat reikalavimą, kad transporto priemonės būtų pritaikytos kiekvienos gyvūnų rūšies reikmėms; pabrėžia tai, kad EFSA nuomonėje daroma išvada, jog gyvūnų gerovei daro įtaką ne tik kelionės trukmė, bet ir kiti aspektai, pvz., teisingas pakrovimas ir iškrovimas, taip pat transporto priemonių konstrukcija; |
| --- | --- |

59.

| 60. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad kai kurių kelionių metu gyvūnai yra girdomi vartoti netinkamu užkrėstu vandeniu arba negauna vandens dėl to, kad girdyklos yra netinkamai išdėstytos arba neveikia; pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad transporto priemonėse, naudojamose gyviems gyvūnams vežti, kelionės metu būtų pakankamai vandens ir kad tiekiamo vandens kiekis atitiktų konkrečius reikalavimus, susijusius su vežamų gyvūnų rūšimi ir jų skaičiumi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | teigiamai vertina Komisijos įsipareigojimą parengti gyvūnų gerovės rodiklius, kurie turėtų skatinti geresnius gyvūnų gerovės rezultatus jų vežimo metu; mano, kad Komisija turėtų nedelsdama parengti šiuos rodiklius, kad jie galėtų būti naudojami kaip dabartinių teisės aktų reikalavimų papildymas; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina Komisiją bet kokią būsimą teisės aktų, susijusių su gyvūnų gerove juos vežant, peržiūrą grįsti objektyviais ir moksliškai pagrįstais rodikliais, kad būtų išvengta šališkų sprendimų, darančių nepateisinamą ekonominį poveikį gyvulininkystės sektoriams; |
| --- | --- |

62.

| 63. | primygtinai reikalauja, kad pagal ES teisę ūkininkai būtų teisiškai atsakingi pasirūpinti, kad vežami jų gyvūnai nepatirtų sužalojimo, žalos ar nepagrįstų kančių; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad pažeidimai dažnai būna susiję su netinkamomis kelių transporto priemonių, kurios naudojamos gyviems gyvūnams vežti dideliais atstumais, vėdinimo sistemomis; tokiais atvejais gyvūnai laikomi mažame plote ribinėje temperatūroje, gerokai viršijančioje šilumos spektrą ir leidžiamo nuokrypio ribas, nustatytus reglamente; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina Komisiją užtikrinti, kad apsvaiginimas būtų be išimčių atliekamas prieš ritualinį skerdimą religiniais tikslais visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

65.

| 66. | apgailestauja dėl to, kad gyvūnams skirtuose garduose ne visada yra pakankamai erdvės, kad transporto priemonių, naudojamų gyviems gyvūnams vežti, viduje būtų užtikrintas tinkamas vėdinimas, taip pat dėl to, kad varžomi gyvūnų natūralūs judesiai, todėl jie dažnai būna priversti ilgą laiką būti nenatūralioje padėtyje ir taip akivaizdžiai pažeidžiamos reglamento 6 straipsnyje ir I priedo II skyriaus 1.2 punkte nustatytos techninės specifikacijos; |
| --- | --- |

66.

| 67. | mano, jog būtina nustatyti privalomą reikalavimą, kad gyvuliams gabenti jūra skirtuose laivuose būtų veterinarijos gydytojai, kad būtų atsižvelgiama į kelionės metu kritusių gyvūnų skaičių ir apie jį pranešama, taip pat turi būti parengti nepaprastosios padėties planai, skirti spręsti situacijoms jūroje, galinčioms turėti neigiamą poveikį gabenamų gyvūnų gerovei; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pažymi, kad įvairiose valstybėse narėse ūkininkai, vežėjai ir kompetentingos institucijos skirtingai aiškina Reglamentą (EB) Nr. 1/2005 ir skirtingai užtikrina jo įgyvendinimą, visų pirma dėl gyvūnų tinkamumo gabenti; ragina Komisiją peržiūrėti šį reglamentą, kad prireikus būtų patikslinti vežimo reikalavimai; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti vienodas sąlygas ir pasirūpinti, kad ateityje šis reglamentas būtų darniai ir vieningai taikomas visoje Sąjungoje, ypač dėl gyvūnų tinkamumo gabenti; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina Komisiją parengti išsamią darbinę gyvūnų tinkamumo vežti apibrėžtį ir praktines gaires dėl gyvūnų tinkamumo vežti vertinimo; ragina valstybes nares vykdyti informuotumo didinimo ir informavimo veiklą, įskaitant išsamią, reguliarią ir privalomą mokymo, švietimo ir sertifikavimo veiklą, skirtą ūkininkams, vežėjams, prekybininkams, surinkimo centrų ir skerdyklų darbuotojams, veterinarams, pasienio pareigūnams ir bet kokiems kitiems veiklos vykdytojams, kurie susiję su gyvūnų vežimu, siekiant sumažinti aukštą tinkamumo vežti pažeidimo lygį valstybėse narėse; ragina veiklos vykdytojus užtikrinti išsamų vairuotojų ir palydovų mokymą pagal reglamento IV priedą; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina vykdyti griežtą stebėseną siekiant užtikrinti, kad nebūtų vežami sergantys, silpni ar mažai sveriantys gyvūnai, taip pat žindančios patelės, vaikingos patelės ir patelės, kurių atžvilgiu netenkinami reikalavimai dėl nujunkymui skirto laiko; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pabrėžia, kad jau pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2005 nuostatas ilgą laiką vežami gyvūnai turi būti girdomi ir šeriami tinkamais intervalais, taip pat jiems turi būti sudaryta galimybė pailsėti priklausomai nuo jų rūšies ir amžiaus; primygtinai ragina Komisiją vykdyti veiksmingesnę stebėseną siekiant užtikrinti, kad visos valstybės narės visapusiškai ir vieningai laikytųsi šių teisės aktų reikalavimų; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pabrėžia būtinybę valstybėms narėms užtikrinti, kad gyvūnų vežimas būtų tinkamai organizuojamas, atsižvelgiant į oro sąlygas ir transporto rūšį; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pabrėžia, kad tais atvejais, kai gyvūnus reikia iškrauti 24 valandų poilsio laikotarpiui trečiosiose šalyse, organizatorius turi nustatyti poilsio vietą, kurioje būtų tokie patys įrenginiai, kaip ir ES kontrolės poste; ragina kompetentingas institucijas reguliariai tikrinti tokius įrenginius ir netvirtinti kelionės žurnalų, jei nepatvirtinta, kad siūlomoje poilsio vietoje esantys įrenginiai lygiaverčiai ES naudojamiems įrenginiams; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad į vežimo planavimo dokumentus būtų įtraukiami įrodymai, jog kontrolės poste yra atsargų, įskaitant pašarą, vandenį ir šviežią kraiką; ragina Komisiją apibrėžti reikalavimus, taikomus poilsio vietoms ir jose esančiai įrangai; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pripažįsta, kad mažesnis gyvulių laikymo tankis ir kelionės pertraukimas, leidžiant gyvūnams pailsėti, turi neigiamą ekonominį poveikį transporto veiklos vykdytojams, o tai gali turėti įtakos tinkamam elgesiui su vežamais gyvūnais; ragina Komisiją skatinti tinkamai elgtis su vežamais gyvūnais; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ragina valstybes nares užtikrinti geresnę su vaikingumo laikotarpiais susijusią apskaitą įmonėse; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ragina Komisiją, remiantis moksliniais duomenimis, parengti gaires dėl galimybės gauti vandens narvuose vežamiems gyvūnams ir viščiukų vežimo sąlygų, skatinančių aukštą gerovės lygį; |
| --- | --- |

77.

| 78. | primena, kad valstybės narės turi rasti gyvūnų gerovę atitinkančius sprendimus gyvūnams jų gyvenimo ir auginimo ciklo pabaigoje; |
| --- | --- |

78.

Ekonominė pagalba

| 79. | ragina plačiau taikyti kaimo plėtros priemonę „gyvūnų gerovės išmokos“ pagal Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 (13) 33 straipsnį, pagal kurį teikiama parama aukštiems gyvūnų gerovės standartams, viršijantiems taikytinus privalomus standartus; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina vykdant būsimą BŽŪP reformą išlaikyti ir stiprinti sąsajas tarp BŽŪP išmokų ir geresnių gyvūnų gerovės sąlygų, kurios visiškai atitiktų arba viršytų Reglamente (EB) Nr. 1/2005 nustatytus standartus; |
| --- | --- |

80.

| 81. | primygtinai reikalauja, kad būtų teikiama parama priemonėms, kuriomis siekiama užtikrinti subalansuotą skerdyklų pasiskirstymą valstybėse narėse, garantuojant, kad būtų atsižvelgiama į gyvulių skaičių tam tikrame regione; |
| --- | --- |

81.

Trečiosios šalys

| 82. | yra susirūpinęs dėl nuolatinių pranešimų apie gyvūnų transportavimo ir gerovės problemas tam tikrose trečiosiose šalyse; pažymi, kad skerdimas tam tikrose trečiosiose šalyse, į kurias ES siunčia gyvūnus, sukelia ekstremalias ir ilgas kančias, ir nuolat pažeidžiami Pasaulio gyvūnų sveikatos organizacijos nustatyti tarptautiniai gyvūnų gerovės skerdimo metu standartai; pripažįsta, kad rinkos paklausa trečiosiose šalyse dažnai susijusi su gyvais gyvūnais, tačiau ragina Komisiją ir valstybes nares remti perėjimą, kai įmanoma, nuo gyvų gyvūnų pervežimo į trečiąsias šalis prie mėsos ir skerdienos transportavimo, o veislinių gyvūnų pervežimą pakeisti spermos ar embrionų transportavimu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | griežtai kritikuoja Komisiją už jos parengtus statistinius duomenis apie reglamento laikymąsi gabenant gyvus gyvūnus į ne ES šalis ir pabrėžia, kad šie duomenys buvo parengti neatlikus jokių sistemingų tokiam vežimui skirtų transporto priemonių patikrų; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ragina Komisiją per savo dvišales prekybos derybas su trečiosiomis šalimis reikalauti laikytis ES gyvūnų gerovės taisyklių ir Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) ginti Sąjungos nuostatų, susijusių su šiuo klausimu, taikymą tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | apgailestauja dėl to, kad standartai, kurių laikosi kai kurios trečiosios šalys, nėra tokie aukšti kaip ES standartai; ragina Komisiją sugriežtinti galiojančius reikalavimus Sąjungos prekybos partnerėms, ypač kalbant apie prekybą gyvūnais ir jų vežimą, kad jie būtų bent tokio paties griežtumo lygio kaip ES standartai; ragina valstybes nares, eksportuojančias į trečiąsias šalis, bendradarbiauti su vietos valdžios institucijomis, siekiant pagerinti gyvūnų gerovės standartus; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ragina nuosekliai ir visapusiškai laikytis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2015 m. sprendimo byloje C-424/13, kuriame Teismas nustatė, jog tam, kad vežėjas, norėdamas gauti leidimą pradėti vykdyti vežimą, apimantį ilgą gyvūnų kelionę, kuri prasideda ES teritorijoje ir tęsiasi už šios teritorijos ribų, turi pateikti kelionės žurnalą, kuris atitinka tikrovę, ypatingą dėmesį skiriant meteorologinėms prognozėms; ragina kompetentingas institucijas nepatvirtinti kelionės žurnalų, kai pagal Teismo sprendimą reikalaujama gyvūnus iškrauti 24 valandų poilsio laikotarpiui trečiosiose šalyse, jeigu organizatorius nenustato poilsio vietos, kurioje būtų įrenginiai, lygiaverčiai esantiems kontrolės poste; atsižvelgdamas į tai, taip pat primena, kad turimas tik 2009 m. gyvūnams skirtų patalpų, esančių prie maršrutų trečiosiose šalyse, sąrašas, kuriame dažnai nenurodyti tikslūs adresai, dėl to gerokai sunkiau atlikti ES teisės aktus atitinkančius ir būtinus patikrinimus; ragina užtikrinti, kad, kaip reikalaujama Reglamente (EB) Nr. 1/2005, oficialiai paskirti veterinarijos gydytojai išvykimo punktuose tikrintų, ar prieš transporto priemonėms išvykstant iš ES laikomasi šio reglamento nuostatų; |
| --- | --- |

86.

| 87. | atsižvelgdamas į tai, taip pat primena Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (COM(2018)0218), visų pirma veterinarinių patikrinimų srityje; |
| --- | --- |

87.

| 88. | apgailestauja dėl dažno ilgų laukimo laikotarpių pasieniuose ir uostuose ir atkreipia dėmesį į didesnį gyvūnų skausmą bei kančias, kurias sukelia toks laukimas; ragina valstybes nares, turinčias valstybines sienas su trečiosiomis šalimis, įrengti poilsio vietas, kuriose gyvūnai gali būti iškraunami, pašeriami, pagirdomi, galėtų pailsėti ir gauti veterinarinę priežiūrą, ir atidaryti muitinėse specialias skubias vežamų gyvūnų juostas, kuriose dirbtų pakankamai darbuotojų, kad būtų sutrumpinti laukimo laikotarpiai, nepakenkiant sanitarinių ir muitinių patikrinimų pasienyje kokybei; taip pat ragina valstybes nares glaudžiau bendradarbiauti planuojant gyvūnų vežimą, siekiant išvengti pernelyg didelio skaičiaus transporto priemonių, kurios vienu metu atvyksta į pasienio kontrolės postus ir kurių patikras pasienyje reikia atlikti vienu metu; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ragina Komisiją stiprinti visų valstybių narių ir trečiųjų šalių kompetentingų institucijų bendradarbiavimą ir komunikaciją, įskaitant tolesnę savitarpio pagalbą ir keitimąsi informacija, siekiant sumažinti gyvūnų gerovės ir gyvūnų ligų problemas, kylančias dėl prasto administravimo, ir užtikrinant, kad eksportuotojai įvykdytų visus administracinius reikalavimus; prašo Komisijos skatinti gyvūnų gerovę tarptautiniu mastu ir vykdyti iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti ES nepriklausančių šalių informuotumą; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ragina Komisiją daryti spaudimą tranzito šalims, kurios taiko biurokratines kliūtis ir sudaro saugumo kliūtis, dėl kurių be reikalo vėluojama vežti gyvus gyvūnus; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ragina valstybes nares ir Komisiją atkreipti ypatingą dėmesį į gyvūnų gerovės pažeidimus, daromus vandens keliais ir jūra gabenant gyvūnus į trečiąsias šalis, ir įvertinti galimus teisės aktų pažeidimus, pvz., draudžiamą nugaišusių gyvūnų metimą iš laivų į Viduržemio jūrą (neretai su išpjautais skiriamaisiais ženklais), nes paskirties uostuose dažnai nėra galimybės jų sunaikinti; |
| --- | --- |

91.

| 92. | atkreipia dėmesį į Tarybos sprendimą 2004/544/EB dėl Europos konvencijos dėl gyvūnų apsaugos tarptautinio vežimo metu pasirašymo (14), pagal kurią vežimas gali būti bet kuris iš šių variantų: vežama iš vienos valstybės narės į kitą per ES nepriklausančios valstybės teritoriją, vežama iš valstybės narės į ES nepriklausančią valstybę arba vežama į vienos valstybės narės tiesiai į kitą; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pabrėžia, kad tuo atveju, jei trečiosiose šalyse gyvūnų vežimo standartai nėra suderinti su ES gyvūnų vežimo standartais ir jų įgyvendinimas nėra pakankamas siekiant užtikrinti visišką atitiktį reglamentui, turėtų būti sudaromi dvišaliai susitarimai dėl gyvų gyvūnų vežimo į trečiąsias šalis, siekiant sumažinti minėtus skirtumus, o jei tokių susitarimų sudaryti nepavyksta, turėtų būti draudžiama į tas šalis vežti gyvus gyvūnus; |
| --- | --- |

93.

| 94. | primena valstybėms narėms, kad pagal Teisingumo Teismo suformuotą praktiką (15) jos gali nustatyti griežtesnes nacionalines vežamų gyvūnų gerovės taisykles, jei jos suderinamos su pagrindiniu Reglamento (EB) Nr. 1/2005 tikslu; |
| --- | --- |

94.

| 95. | prašo Komisijos skatinti keistis gerąja patirtimi ir reguliavimo lygiavertiškumo priemonėmis su trečiosiomis šalimis, kiek tai susiję su gyvų gyvūnų vežimu; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Audito Rūmams, Europos maisto saugos tarnybai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  OL L 3, 2005 1 5, p. 1.

(2)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/621853/EPRS_STU (2018)621853_EN.pdf

(3)  OL C 434, 2015 12 23, p. 59.

(4)  EFSA Oficialusis leidinys, 2011:9(1):1966.

(5)  OL C 251 E, 2013 8 31, p. 116.

(6)  2015 m. balandžio 23 d. Teisingumo Teismo (penktosios kolegijos) sprendimas Zuchtvieh-Export GmbH / Stadt Kempten, C-424/13, ECLI:EU:C:2015:259.

(7)  2018 m. lapkričio 14 d. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 31/2018 „Gyvūnų gerovė Europos Sąjungoje: atotrūkio tarp toli siekiančių tikslų ir praktinio įgyvendinimo panaikinimas“.

(8)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1966

(9)  OL 121, 1964 7 29, p. 1977.

(10)  OL L 102, 2006 4 11, p. 1.

(11)  2017 m. vasario 20–24 d. Nyderlanduose atlikto audito, siekiant įvertinti gyvūnų gerovę vežant juos į ne ES šalis, galutinė ataskaita. Europos Komisijos Sveikatos ir maisto saugos generalinis direktoratas, 2017 m.

(12)  2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai (Gyvūnų sveikatos teisės aktas) (OL L 84, 2016 3 31, p. 1).

(13)  OL L 347, 2013 12 20, p. 347.

(14)  OL L 241, 2004 7 13, p. 21.

(15)  2004 m. spalio 14 d. Teisingumo Teismo (pirmosios kolegijos) sprendimas Europos Bendrijų Komisija / Nyderlandų Karalystė, C-113/02, ir 2008 m. gegužės 8 d. Teisingumo Teismo (trečiosios kolegijos) sprendimas Danske Svineproducenter, C-491/06.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/170 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/170

---

P8_TA(2019)0133

Vidaus rinkos konkurencingumo stiprinimas tobulinant ES muitų sąjungą ir jos valdymą

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vidaus rinkos konkurencingumo stiprinimo tobulinant Europos Sąjungos muitų sąjungą ir jos valdymą (2018/2109(INI))

(2020/C 449/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (SMK) (1), ir susijusį deleguotąjį aktą (2015 m. liepos 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2446) (2), įgyvendinimo aktą (2015 m. lapkričio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447 (3)), pereinamojo laikotarpio deleguotąjį aktą (2015 m. gruodžio 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/341) (4) ir darbo programą (2016 m. balandžio 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/578 (5)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (SMK) (1), ir susijusį deleguotąjį aktą (2015 m. liepos 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2446) (2), įgyvendinimo aktą (2015 m. lapkričio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447 (3)), pereinamojo laikotarpio deleguotąjį aktą (2015 m. gruodžio 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/341) (4) ir darbo programą (2016 m. balandžio 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/578 (5)),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl priemonių, kurios nėra Sąjungos muitinės kodekse numatytos elektroninės duomenų apdorojimo priemonės, taikymo pereinamuoju laikotarpiu pratęsimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 952/2013 (COM(2018)0085), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl priemonių, kurios nėra Sąjungos muitinės kodekse numatytos elektroninės duomenų apdorojimo priemonės, taikymo pereinamuoju laikotarpiu pratęsimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 952/2013 (COM(2018)0085),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „ES muitų sąjungos ir jos valdymo tobulinimas“ (COM(2016)0813), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „ES muitų sąjungos ir jos valdymo tobulinimas“ (COM(2016)0813),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Pirmoji kas dvejus metus teikiama ES muitų sąjungos ir jos valdymo tobulinimo pažangos ataskaita“ (COM(2018)0524), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Pirmoji kas dvejus metus teikiama ES muitų sąjungos ir jos valdymo tobulinimo pažangos ataskaita“ (COM(2018)0524),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Antroji ES muitinės rizikos valdymo strategijos ir veiksmų plano įgyvendinimo pažangos ataskaita“ (COM(2018)0549), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Antroji ES muitinės rizikos valdymo strategijos ir veiksmų plano įgyvendinimo pažangos ataskaita“ (COM(2018)0549),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl muitinės IT strategijos (COM(2018)0178), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl muitinės IT strategijos (COM(2018)0178),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento poziciją per pirmąjį svarstymą dėl Europos Komisijos pasiūlymo dėl Sąjungos muitų teisės pažeidimų ir sankcijų teisinės sistemos (COM(2013)0884), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento poziciją per pirmąjį svarstymą dėl Europos Komisijos pasiūlymo dėl Sąjungos muitų teisės pažeidimų ir sankcijų teisinės sistemos (COM(2013)0884),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 70/2008/EB dėl nepopierinės muitinės ir verslo aplinkos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 70/2008/EB dėl nepopierinės muitinės ir verslo aplinkos (6),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl su ES muitinės kodekso įgyvendinimu susijusių problemų sprendimo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl su ES muitinės kodekso įgyvendinimu susijusių problemų sprendimo (7),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Sąjungos muitinės kodekso įgyvendinimo ir naudojimosi įgaliojimais priimti deleguotuosius aktus pagal jo 284 straipsnį (COM(2018)0039), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Sąjungos muitinės kodekso įgyvendinimo ir naudojimosi įgaliojimais priimti deleguotuosius aktus pagal jo 284 straipsnį (COM(2018)0039),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 19/2017 „Importo procedūros: teisinės sistemos trūkumai ir neveiksmingas įgyvendinimas daro poveikį ES finansiniams interesams“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 19/2017 „Importo procedūros: teisinės sistemos trūkumai ir neveiksmingas įgyvendinimas daro poveikį ES finansiniams interesams“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 26/2018 „Keli vėlavimai įgyvendinti muitinės IT sistemas: kas buvo ne taip?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 26/2018 „Keli vėlavimai įgyvendinti muitinės IT sistemas: kas buvo ne taip?“,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos ataskaitą 11760/2017 dėl kovos su sukčiavimu akcizų srityje pažangos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos ataskaitą 11760/2017 dėl kovos su sukčiavimu akcizų srityje pažangos,

| — | atsižvelgdamas į Europolo ir Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybos ataskaitą dėl klastojimo ir piratavimo ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europolo ir Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybos ataskaitą dėl klastojimo ir piratavimo ES,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A8–0059/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A8–0059/2019),

| A. | kadangi ES muitų sąjunga – vienas didžiausių prekybos blokų pasaulyje – šiemet švenčianti 50 metų sukaktį, yra Europos Sąjungos kertinis akmuo ir kadangi muitų sąjungos visavertis funkcionavimas yra ypatingai svarbus, kad galėtų sklandžiai veikti bendroji rinka ir sklandžiai vyktų prekyba Europos Sąjungoje, ir kadangi tai esminė bendros prekybos politikos, skirtos trečiosioms šalims, dalis, tarnaujanti tiek įmonių, tiek piliečių interesams, taip pat siekiant išlaikyti pasitikėjimą Europos Sąjunga, kuri dėl muitų sąjungos turi stiprią poziciją derybose dėl prekybos susitarimų su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES muitų sąjunga – vienas didžiausių prekybos blokų pasaulyje – šiemet švenčianti 50 metų sukaktį, yra Europos Sąjungos kertinis akmuo ir kadangi muitų sąjungos visavertis funkcionavimas yra ypatingai svarbus, kad galėtų sklandžiai veikti bendroji rinka ir sklandžiai vyktų prekyba Europos Sąjungoje, ir kadangi tai esminė bendros prekybos politikos, skirtos trečiosioms šalims, dalis, tarnaujanti tiek įmonių, tiek piliečių interesams, taip pat siekiant išlaikyti pasitikėjimą Europos Sąjunga, kuri dėl muitų sąjungos turi stiprią poziciją derybose dėl prekybos susitarimų su trečiosiomis šalimis;

| B. | kadangi muitinės valdžios institucijos turi užtikrinti reikiamą pusiausvyrą tarp teisėtos prekybos palengvinimo, muitinių tikrinimų, skirtų Sąjungos ir jos piliečių saugumui užtikrinti ir finansiniams bei komerciniams interesams apsaugoti, vartotojų pasitikėjimo prekėmis, tiekiamomis bendrajai rinkai, ir Sąjungos finansinių bei komercinių interesų, ir kadangi jos atsakingos ne tik už muitinių teisinės sistemos, bet ir už daugiau nei 60 teisės aktų įgyvendinimą, taip pat už kovą su neteisėta prekyba ir kontrabanda ir įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statuso suteikimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi muitinės valdžios institucijos turi užtikrinti reikiamą pusiausvyrą tarp teisėtos prekybos palengvinimo, muitinių tikrinimų, skirtų Sąjungos ir jos piliečių saugumui užtikrinti ir finansiniams bei komerciniams interesams apsaugoti, vartotojų pasitikėjimo prekėmis, tiekiamomis bendrajai rinkai, ir Sąjungos finansinių bei komercinių interesų, ir kadangi jos atsakingos ne tik už muitinių teisinės sistemos, bet ir už daugiau nei 60 teisės aktų įgyvendinimą, taip pat už kovą su neteisėta prekyba ir kontrabanda ir įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statuso suteikimą;

| C. | kadangi muitinės informacijos ir procesų standartizavimas yra esminis veiksnys siekiant suvienodinti kontrolę, ypač kai tai susiję su tokiais reiškiniais kaip netinkamas importuojamų prekių klasifikavimas ir jų nuvertinimas, taip pat neteisingas prekių kilmės nurodymas, kuris kenkia visiems ekonominės veiklos vykdytojams, bet ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms; |
| --- | --- |

C.

kadangi muitinės informacijos ir procesų standartizavimas yra esminis veiksnys siekiant suvienodinti kontrolę, ypač kai tai susiję su tokiais reiškiniais kaip netinkamas importuojamų prekių klasifikavimas ir jų nuvertinimas, taip pat neteisingas prekių kilmės nurodymas, kuris kenkia visiems ekonominės veiklos vykdytojams, bet ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms;

| D. | kadangi Europos Sąjungos importas ir eksportas 2017 m. siekė 3 700 mlrd. EUR ir surinkti muitai sudaro 15 proc. Sąjungos biudžeto; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Sąjungos importas ir eksportas 2017 m. siekė 3 700 mlrd. EUR ir surinkti muitai sudaro 15 proc. Sąjungos biudžeto;

| E. | kadangi, atsižvelgiant į tai, Sąjungos muitinės kodekso įgyvendinimas būtinas norint apsaugoti Sąjungos nuosavus išteklius, ypač muitus, ir nacionalinius mokestinius interesus, taip pat užtikrinti Europos vartotojų saugumą ir sąžiningą konkurenciją vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

E.

kadangi, atsižvelgiant į tai, Sąjungos muitinės kodekso įgyvendinimas būtinas norint apsaugoti Sąjungos nuosavus išteklius, ypač muitus, ir nacionalinius mokestinius interesus, taip pat užtikrinti Europos vartotojų saugumą ir sąžiningą konkurenciją vidaus rinkoje;

| F. | kadangi Sąjungos muitinės kodekse nustatyta, kad iki 2020 m. gruodžio 31 d. turės būti įdiegtos reikiamos elektroninės sistemos; kadangi muitinės procedūrų skaitmeninimas pradėtas jau 2003 m. ir numatytas taikyti 2008 m., priėmus 2008 m. balandžio 23 d. Reglamentą (EB) Nr. 450/2008, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą (Modernizuotas muitinės kodeksas) (8) ir Sprendimą Nr. 70/2008/EB dėl nepopierinės muitinės ir verslo aplinkos (E. muitinės sprendimas); |
| --- | --- |

F.

kadangi Sąjungos muitinės kodekse nustatyta, kad iki 2020 m. gruodžio 31 d. turės būti įdiegtos reikiamos elektroninės sistemos; kadangi muitinės procedūrų skaitmeninimas pradėtas jau 2003 m. ir numatytas taikyti 2008 m., priėmus 2008 m. balandžio 23 d. Reglamentą (EB) Nr. 450/2008, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą (Modernizuotas muitinės kodeksas) (8) ir Sprendimą Nr. 70/2008/EB dėl nepopierinės muitinės ir verslo aplinkos (E. muitinės sprendimas);

| G. | kadangi vykdomas muitinės procedūrų skaitmeninimas, daugiau kaip 98 proc. muitinės deklaracijų šiandien yra elektroninės, o toliau nurodytose srityse muitinės procedūroms atlikti naudojamos elektroninės sistemos: tranzito (NCTS), eksporto kontrolės (ECS), duomenų saugumo (ICS), rizikos valdymo (CRMS), ekonominės veiklos vykdytojo registracijos ir identifikavimo kodo (EORI), leidimų (CDS), įgaliotųjų ekonominės veiklos vykdytojų (AEO), privalomosios tarifinės informacijos (EBTI), kvotų ir muitų tarifų (QUOTA), autonominių muitų tarifo taikymo sustabdymų, kombinuotosios nomenklatūros (TARIC), prekių importo ir eksporto priežiūros (SURV2) ir registruotųjų eksportuotojų sistema (REX); |
| --- | --- |

G.

kadangi vykdomas muitinės procedūrų skaitmeninimas, daugiau kaip 98 proc. muitinės deklaracijų šiandien yra elektroninės, o toliau nurodytose srityse muitinės procedūroms atlikti naudojamos elektroninės sistemos: tranzito (NCTS), eksporto kontrolės (ECS), duomenų saugumo (ICS), rizikos valdymo (CRMS), ekonominės veiklos vykdytojo registracijos ir identifikavimo kodo (EORI), leidimų (CDS), įgaliotųjų ekonominės veiklos vykdytojų (AEO), privalomosios tarifinės informacijos (EBTI), kvotų ir muitų tarifų (QUOTA), autonominių muitų tarifo taikymo sustabdymų, kombinuotosios nomenklatūros (TARIC), prekių importo ir eksporto priežiūros (SURV2) ir registruotųjų eksportuotojų sistema (REX);

| H. | kadangi programos „Muitinė“, siūlomos pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą, tikslas – remti valstybių narių muitinių veiklą ir skatinti jų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi programos „Muitinė“, siūlomos pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą, tikslas – remti valstybių narių muitinių veiklą ir skatinti jų bendradarbiavimą;

| I. | kadangi Jungtinės Karalystės išstojimas iš ES yra iššūkis tinkamam muitų sąjungos veikimui; |
| --- | --- |

I.

kadangi Jungtinės Karalystės išstojimas iš ES yra iššūkis tinkamam muitų sąjungos veikimui;

| J. | kadangi pagrindinių elektroninių sistemų, reikalingų visiškam Sąjungos muitinės kodekso įgyvendinimui, diegimas vėluos ir bus atidėtas iki 2020 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

J.

kadangi pagrindinių elektroninių sistemų, reikalingų visiškam Sąjungos muitinės kodekso įgyvendinimui, diegimas vėluos ir bus atidėtas iki 2020 m. gruodžio 31 d.;

| K. | kadangi vertinant muitų sąjungos veikimą naudojama muitų sąjungos veiklos rezultatų vertinimo priemonė, remiantis įvairių sričių, pvz., finansinių interesų apsaugos, ES piliečių saugos ir saugumo užtikrinimo, taip pat muitinės svarbos prisidedant prie ES ekonomikos augimo ir konkurencingumo vertinimo, pagrindiniais veiklos rezultatų rodikliais; |
| --- | --- |

K.

kadangi vertinant muitų sąjungos veikimą naudojama muitų sąjungos veiklos rezultatų vertinimo priemonė, remiantis įvairių sričių, pvz., finansinių interesų apsaugos, ES piliečių saugos ir saugumo užtikrinimo, taip pat muitinės svarbos prisidedant prie ES ekonomikos augimo ir konkurencingumo vertinimo, pagrindiniais veiklos rezultatų rodikliais;

| L. | kadangi Komisija, valstybės narės ir komerciniams interesams atstovaujantys subjektai kartu valdo programą „Muitinė 2020“, taigi, ir su IT susijusį muitinės darbą, naudodami daugelį sprendimų priėmimo struktūrų, kurių daugėjimas turi ilgalaikį neigiamą poveikį jos veiksmingumui ir IT projektų valdymui; |
| --- | --- |

L.

kadangi Komisija, valstybės narės ir komerciniams interesams atstovaujantys subjektai kartu valdo programą „Muitinė 2020“, taigi, ir su IT susijusį muitinės darbą, naudodami daugelį sprendimų priėmimo struktūrų, kurių daugėjimas turi ilgalaikį neigiamą poveikį jos veiksmingumui ir IT projektų valdymui;

| M. | kadangi, užbaigus šiuo metu įgyvendinamą programą „Muitinė 2020“ ir atlikus įvairių galimų variantų sąnaudų ir naudos vertinimą, reikės nuodugniai peržiūrėti su muitine susijusių programų valdymą; |
| --- | --- |

M.

kadangi, užbaigus šiuo metu įgyvendinamą programą „Muitinė 2020“ ir atlikus įvairių galimų variantų sąnaudų ir naudos vertinimą, reikės nuodugniai peržiūrėti su muitine susijusių programų valdymą;

| 1. | atkreipia dėmesį į kasdieninį darbą, kurį atlieka valstybių narių muitinės institucijos ir Komisijos tarnybos, siekdamos apsaugoti vidaus rinką nuo dėl padirbinėjimo ir dempingo kaina parduodamų produktų susidariusios nesąžiningos konkurencijos, palengvinti prekybą ir sumažinti biurokratizmą, rinkdamos pajamas į nacionalinius biudžetus ir Sąjungos biudžetą ir saugodamos visuomenę nuo terorizmo grėsmės, grėsmės sveikatai ir aplinkai bei kitų pavojų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad muitų sąjunga yra vienas pirmųjų ES laimėjimų ir gali būti laikoma vienu pagrindinių jos sėkmės pavyzdžių, nes ji sudarė sąlygas Sąjungoje įsteigtoms bendrovėms parduoti savo prekes ir investuoti visoje Sąjungoje, tačiau taip pat sudarė sąlygas ES pašalinti vidaus sienas ir konkuruoti su visomis kitomis pasaulio šalimis; pabrėžia, kad ES bendroji rinka negalėtų veikti be muitų sąjunga sukurtos bemuitės aplinkos ir be muitų sąjungos atliekamo vaidmens prižiūrint importą ir eksportą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti ES patikimumą, tvirtumą ir jos poziciją derybose dėl naujų prekybos susitarimų sudarymo, svarbiausias dalykas yra visapusiškai veikianti muitų sąjunga; pabrėžia, kad veiksminga ES muitų sąjunga padeda palengvinti teisėtą prekybą ir sumažinti teisėtą prekybą vykdančių subjektų administracinę naštą, o tai svarbu siekiant plėtoti konkurencingas įmones; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti veiksmingą kontrolę, inter alia, skatinant bendradarbiavimą su trečiųjų šalių muitinės institucijomis, ir vengti bet kokių nereikalingų kliūčių teisėtai prekybai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad ypač svarbu visoje Sąjungoje sukurti sklandžius muitinės procesus, pertvarkant IT infrastruktūrą; mano, kad skaitmeninimas gali prisidėti prie to, kad keitimasis informacija ir muitų mokėjimas taptų skaidresni ir lengviau įgyvendinami, ypač trečiųjų šalių vidutinėms ir mažosioms įmonėms ir ekonominės veiklos vykdytojams, ir kad jis suteikia galimybių supaprastinti muitų taisykles ir procedūras; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad dėl esamų kontrolės, muitinės procedūrų ir sankcijų politikos lygio ir kokybės skirtumų ES įvežimo į muitų sąjungą punktuose dažnai iškreipiami prekybos srautai ir kyla palankesnio teisinio reglamentavimo ieškojimo problema bei atsiranda rizika bendrosios rinkos vientisumui; todėl labai ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti šią problemą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją dėti daugiau pastangų kuriant vieno langelio principu veikiančią Sąjungos integruotą elektroninę muitinės aplinką, sudarant įmonėms galimybę vienoje vietoje pateikti visą reikiamą informaciją ir dokumentus, kad būtų laikomasi visų norminių prekių importo, eksporto ir tranzito reikalavimų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad Jungtinė Karalystė po išstojimo iš ES taps trečiąja šalimi ir dėl to pasikeis ES išorinės sienos, ir pabrėžia, kad „Brexit“ procesas neturėtų daryti neigiamo poveikio ES muitinės plėtrai ir valdymui; |
| --- | --- |

7.

Muitinės procedūrų skaitmeninimas

| 8. | ragina Komisiją ir valstybes nares plėtoti veiksmingesnį, ekonomiškesnį ir racionalizuotą muitinių IT sistemų valdymo metodą; ypač ragina tiksliau ir realistiškiau įvertinti laiką ir išteklius, kurių reikės, ir atskirų IT projektų, kurie padės suskaitmeninti muitinės procedūras, mastą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja dėl to, kad vėluojama įgyvendinti naujas muitų sąjungos IT sistemas, todėl Komisija pateikė Parlamentui ir Tarybai prašymą pratęsti Sąjungos muitinės kodekse nustatytą pereinamojo laikotarpio terminą po 2020 m.; taip pat apgailestauja, kad Komisija pateikė neišsamią informaciją, pagrįsdama dar vieną pratęsimą, ypač atsižvelgiant į jos ir valstybių narių atsakomybę, ir dėl to Parlamentas negali tinkamai vykdyti biudžeto ir politinės kontrolės; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad, nors iki 2020 m. gruodžio mėnesio turėtų būti paruošta įgyvendinti 75 proc. Europos IT sistemų komponentų, kurie yra būtini, siekiant įgyvendinti SMK, tai nereiškia, kad iki šios datos bus paruošta 75 proc. IT sistemų, nes 25 proc. tų sistemų sudaro nacionaliniai komponentai, už kuriuos yra atsakingos valstybės narės ir kurie pastebimai vėluoja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad Komisija ir Taryba privalo skirti didžiausią prioritetą tam, kad per naujai nustatytą laikotarpį muitinės kodeksas būtų įgyvendintas ir muitinės procedūros suskaitmenintos; todėl primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares daryti viską, ką gali, kad išvengtų kitų termino nukėlimų; šiomis aplinkybėmis, siekiant įgyvendinti IT architektūrą, reikia sukurti ir įdiegti septyniolika IT priemonių, kurios turi didelį finansinį poveikį ir poveikį darbuotojams; todėl mano, kad valstybės narės ir Komisija, vykdydamos IT projektus, privalo vengti išteklių dubliavimo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją atnaujinti savo SMK darbo programos įgyvendinimo grafiką, atsižvelgiant į Komisijos Europos Parlamentui ir Tarybai patvirtinti pasiūlytą pereinamojo laikotarpio pratęsimą (9); kviečia Parlamentą ir Tarybą siekti skubiai priimti sprendimą dėl šio pratęsimo, tuo pat metu sudarant būtinas sąlygas sėkmingai įdiegti muitinės IT architektūrą, nedarant poveikio išsamiems diegiamų sistemų saugumo bandymams, kad jokie galimi trūkumai nepakenktų griežtiems valstybių narių muitinių atliekamų prekių kontrolės reikalavimams; pritaria Europos Audito Rūmų nuomonei ir nurodo, kad, kadangi tos pačios priežastys lemia tas pačias pasekmes, 2017 m. daugiamečio strateginio plano atnaujinimo procesas, kuriame koncentruojamasi į šešių IT priemonių įdiegimą tais pačiais metais, yra didelis uždavinys ir kyla pavojus, kad iki nukelto termino nebus spėta to atlikti, todėl Sąjungos muitinės kodekso įgyvendinimo terminas gali būti dar kartą pratęstas po 2025 m.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją atnaujinti daugiametį strateginį planą, projektų įgyvendinimą paskirstant per visą pereinamąjį laikotarpį, taip siekiant kuo labiau išvengti įgyvendinimo veiksmų sutelkimo laikotarpio pabaigoje, taip pat nustatant privalomus etapus, įskaitant skirtus valstybėms narėms; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją nekeisti teisinių ir techninių specifikacijų, kurios yra patvirtintos 17 IT priemonių, kadangi numatomų vykdyti projektų apimtis ir laikas, kurio reikia jiems įgyvendinti, yra nesuderinami nei su nuolatiniu naudojamų technologijų vystymusi, nei su neišvengiamais teisės aktų ir reglamentavimo pakeitimais, kurie įvyks per susijusį laikotarpį; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena, kad, remiantis Europos Audito Rūmų nuomone, Komisija žinojo apie vėlavimus, tačiau nusprendė neįtraukti šios informacijos į savo oficialias ataskaitas, todėl suinteresuotieji subjektai (pvz., Europos Parlamentas, kitos ES institucijos, kurioms neatstovaujama programos „Muitinė 2020“ valdymo struktūroje, taip pat suinteresuotos bendrovės ir piliečiai) nebuvo visapusiškai informuoti apie vėlavimų pavojų realiuoju laiku; todėl ragina Komisiją reguliariai ir skaidriai teikti ataskaitas apie daugiamečio strateginio darbo plano vykdymą ir muitinės elektroninių sistemų diegimą, kad nebūtų kartojamos ankstesniojo programavimo laikotarpio klaidos, ir pranešti apie bet kokį galimą vėlavimą ateityje laiku, o ne likus visai nedaug laiko ar neatlikus tinkamų taisomųjų veiksmų; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją nuolat vertinti, kaip įgyvendinama programa „Muitinė 2020“, ir reaguoti į nustatytus trūkumus, visų pirma, nepakankamą pagal šią programą įsteigtų ekspertų grupių naudojimą, ir sudaryti sąlygas sustiprinti muitinės tarnybų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad nuolatinė politikos stebėsena, analizė ir galimo poveikio vertinimas yra esminės muitų sąjungos valdymo dalys; pažymi ir palankiai vertina Komisijos darbą kuriant muitų sąjungos veiklos rezultatams vertinti skirtą priemonę, kuri galiausiai leis juos vertinti sistemingai, lyginant su efektyvumo, veiksmingumo ir vienodumo tikslais; ragina valstybes nares remti tolesnio šios priemonės plėtojimo darbą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | siūlo Komisijai, kad naudojant šią priemonę taip pat būtų vertinami muitinio tikrinimo veiklos rezultatai, susiję su skaitmeninimo teikiamomis galimybėmis ir duomenų srautais, siekiant sukurti dar veiksmingesnę, rizika grindžiamą kontrolę, kartu optimizuojant muitinės valdžios institucijoms tenkančią naštą; |
| --- | --- |

18.

Muitinės programos valdymas, ataskaitų teikimas ir finansavimas

| 19. | atkreipia dėmesį į veiksmus, kurių ėmėsi Komisija ir valstybės narės, siekdamos užtikrinti muitinės kodekso nuoseklų ir darnų įgyvendinimą, ypač kiek tai susiję su mokymu ir gairių patvirtinimu; tačiau ragina Komisiją ir valstybes nares dėti visas pastangas ir didinti naudojamus išteklius, siekiant užtikrinti visapusišką 2013 m. priimto muitinės kodekso ir vieningų muitinės procedūrų taikymą visoje ES teritorijoje; kviečia Komisiją pateikti veiksmų planą, kuris galėtų būti naudingai pagrįstas valstybių narių muitinės praktikos apžvalga, keitimusi gerosios praktikos pavyzdžiais, glaudesniu bendradarbiavimu tarp muitinės administracijų ir pakankamais ištekliais aprūpinta mokymo programa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, kad Komisija kuria ES muitinės vieno langelio aplinką, kurioje ekonominės veiklos vykdytojas galėtų pateikti įvairiais reguliavimo tikslais (pvz., veterinarijos, sanitarijos, aplinkos apsaugos ir pan.) reikalaujamus duomenis standartizuotu formatu, keliems gavėjams ir per suderintus prieigos punktus; ragina Komisiją ir valstybes nares tęsti šį svarbų darbą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į geresnį finansavimą iš ES biudžeto, padidinant asignavimus naujai muitinės programai 2021–2027 m. laikotarpiu iki 842 844 000 EUR 2018 m. kainomis; ragina valstybes nares skirti reikiamus žmogiškuosius ir finansinius išteklius nacionalinių komponentų įdiegimui, nes tai esminiai elementai, nuo kurių priklauso Europos elektroninės muitinės sistemos įdiegimas, ir ragina Komisiją laiku pateikti Europos Parlamentui ataskaitą apie ES komponentų bei apie valstybių narių sukurtų ne ES komponentų įdiegimą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad šiais laikais muitinei tenka tvarkyti neįtikėtinai išaugusį internetu ne ES įsigytų prekių kiekį, kalbant apie jų tikrinimą ir taikomų muitų rinkimą, visų pirma kadangi į ES importuojamų mažos vertės prekių kiekis kasmet padidėja 10–15 proc.; ragina Komisiją ir valstybes nares intensyvinti savo pastangas siekiant geriau spręsti šią problemą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją, užbaigus ir tik užbaigus įgyvendinti 17-ka pagal programą „Muitinė 2020“ numatytų, su Sąjungos muitinės kodeksu susijusių sistemų, pasiūlyti veiksmingesnę muitinės IT projektų ir jų atnaujinimo vykdymo valdymo struktūrą; pabrėžia, kad atsižvelgiant į ekonomines, fiskalines ir saugumo problemas, kylančias taikant muitinės IT sistemą, itin svarbu, kad priimtas sprendimas visapusiškai apsaugotų Europos suverenumą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad pagal programą „Muitinė 2021–2027 m.“ teikiama parama valstybių narių muitinėms bus ne tik prisidedama prie ES biudžeto pajamų didinimo, bet ir užtikrinama gaminių sauga, Europos vartotojų apsauga ir vienodos veiklos sąlygos Sąjungos įmonėms; |
| --- | --- |

24.

Jungtinės Karalystės išstojimas iš Europos Sąjungos

| 25. | pabrėžia, kad su Jungtinės Karalystės išstojimu iš ES susijęs netikrumas yra rimtas iššūkis Europos įmonėms; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares tinkamai ir išsamiai informuoti suinteresuotuosius subjektus apie JK išstojimo pasekmes, susijusias su muitais ir atitinkamais netiesioginių mokesčių (pridėtinės vertės mokesčio ir akcizų) aspektais; |
| --- | --- |

25.

| 26. | yra tvirtai įsitikinęs, kad muitinės sistemoje, taip pat prie ES išorės sienų po JK išstojimo neturi atsirasti jokių spragų, sudarančių sąlygas vykdyti neteisėtą prekybą arba išvengti ES teisės aktais numatytų civilinių teisinių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | paveda Pirmininkui perduoti šį pranešimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  OL L 269, 2013 10 10, p. 1.

(2)  OL L 343, 2015 12 29, p. 1.

(3)  OL L 343, 2015 12 29, p. 558.

(4)  OL L 69, 2016 3 15, p. 1.

(5)  OL L 99, 2016 4 15, p. 6.

(6)  OL L 23, 2008 1 26, p. 21.

(7)  OL C 242, 2018 7 10, p. 41.

(8)  OL L 145, 2008 6 4, p. 1.

(9)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl priemonių, kurios nėra Sąjungos muitinės kodekse numatytos elektroninės duomenų apdorojimo priemonės, taikymo pereinamuoju laikotarpiu pratęsimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 952/2013 (COM(2018)0085).

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/176 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/176

---

P8_TA(2019)0134

Teisės nuostatų ir bendro pareiškimo, kuriais užtikrinama parlamentinė decentralizuotų agentūrų kontrolė, įgyvendinimas

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisės nuostatų ir bendro pareiškimo, kuriais užtikrinama parlamentinė decentralizuotų agentūrų kontrolė, įgyvendinimo (2018/2114(INI))

(2020/C 449/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarčių nuostatas, susijusias su agentūromis, ir ypač į Europos Sąjungos sutarties 5 ir 9 straipsnius, taip pat į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15, 16, 71, 123, 124, 127, 130, 228, 263, 265, 267, 277, 282, 287, 290, 291, 298 ir 325 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarčių nuostatas, susijusias su agentūromis, ir ypač į Europos Sąjungos sutarties 5 ir 9 straipsnius, taip pat į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15, 16, 71, 123, 124, 127, 130, 228, 263, 265, 267, 277, 282, 287, 290, 291, 298 ir 325 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 41, 42, 43, 51 ir 52 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 41, 42, 43, 51 ir 52 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Europos Parlamento, ES Tarybos ir Europos Komisijos bendrą pareiškimą dėl decentralizuotų agentūrų ir prie jo pridėtą bendrą požiūrį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Europos Parlamento, ES Tarybos ir Europos Komisijos bendrą pareiškimą dėl decentralizuotų agentūrų ir prie jo pridėtą bendrą požiūrį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir į Biudžeto, Biudžeto kontrolės, Ekonomikos ir pinigų politikos, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos bei Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetų nuomones (A8-0055/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir į Biudžeto, Biudžeto kontrolės, Ekonomikos ir pinigų politikos, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos bei Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetų nuomones (A8-0055/2019),

| A. | kadangi agentūros atlieka labai svarbų vaidmenį įgyvendinant ES politiką Europos ir nacionaliniu lygmenimis, vykdydamos įvairiausias užduotis, kuriomis prisidedama prie ES politikos įgyvendinimo, pvz., kuria tinklus arba remia ES ir nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą; kadangi geras ES agentūrų ir valstybių narių bendradarbiavimas padeda padidinti agentūrų darbo veiksmingumą ir efektyvumą; kadangi agentūros taip pat pradėjo bendradarbiauti tarpusavyje per Europos Sąjungos agentūrų tinklą; |
| --- | --- |

A.

kadangi agentūros atlieka labai svarbų vaidmenį įgyvendinant ES politiką Europos ir nacionaliniu lygmenimis, vykdydamos įvairiausias užduotis, kuriomis prisidedama prie ES politikos įgyvendinimo, pvz., kuria tinklus arba remia ES ir nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą; kadangi geras ES agentūrų ir valstybių narių bendradarbiavimas padeda padidinti agentūrų darbo veiksmingumą ir efektyvumą; kadangi agentūros taip pat pradėjo bendradarbiauti tarpusavyje per Europos Sąjungos agentūrų tinklą;

| B. | kadangi įvairių agentūrų ir Parlamento komitetų veiklos koordinavimas ir bendradarbiavimas iš esmės yra geras; kadangi Europolas yra vienintelė agentūra, kurią kartu su nacionaliniais parlamentais per Jungtinę parlamentinės kontrolės grupę prižiūri Parlamentas; |
| --- | --- |

B.

kadangi įvairių agentūrų ir Parlamento komitetų veiklos koordinavimas ir bendradarbiavimas iš esmės yra geras; kadangi Europolas yra vienintelė agentūra, kurią kartu su nacionaliniais parlamentais per Jungtinę parlamentinės kontrolės grupę prižiūri Parlamentas;

| C. | kadangi agentūros buvo steigiamos ir vystėsi laikui bėgant – kiekviena skirtingai; kadangi Lisabonos sutartyje oficialiai pripažintas agentūrų vaidmuo vykdant ES vykdomąją valdžią oficialiai į Sutartis įtraukiant ES agentūras; |
| --- | --- |

C.

kadangi agentūros buvo steigiamos ir vystėsi laikui bėgant – kiekviena skirtingai; kadangi Lisabonos sutartyje oficialiai pripažintas agentūrų vaidmuo vykdant ES vykdomąją valdžią oficialiai į Sutartis įtraukiant ES agentūras;

| D. | kadangi agentūros visų pirma yra atskaitingos Europos Parlamentui ir Tarybai, o jie privalo užtikrinti, kad šias agentūras reglamentuojančiuose teisės aktuose būtų numatyti tinkami tikrinimo mechanizmai ir kad šie mechanizmai būtų tinkamai įgyvendinti; kadangi tai, jog vykdant ES vykdomąją valdžią dalyvauja agentūros, neturėtų susilpninti Parlamento vykdomos vykdomosios valdžios kontrolės, kaip numatyta ES sutarties 14 straipsnyje; |
| --- | --- |

D.

kadangi agentūros visų pirma yra atskaitingos Europos Parlamentui ir Tarybai, o jie privalo užtikrinti, kad šias agentūras reglamentuojančiuose teisės aktuose būtų numatyti tinkami tikrinimo mechanizmai ir kad šie mechanizmai būtų tinkamai įgyvendinti; kadangi tai, jog vykdant ES vykdomąją valdžią dalyvauja agentūros, neturėtų susilpninti Parlamento vykdomos vykdomosios valdžios kontrolės, kaip numatyta ES sutarties 14 straipsnyje;

| E. | kadangi Sutartyse nėra nei bendros decentralizuotų agentūrų apibrėžties, nei bendro įgaliojimų, kurie gali būti suteikti agentūroms, apibūdinimo; |
| --- | --- |

E.

kadangi Sutartyse nėra nei bendros decentralizuotų agentūrų apibrėžties, nei bendro įgaliojimų, kurie gali būti suteikti agentūroms, apibūdinimo;

| F. | kadangi daugelio agentūrų teisinis pagrindas yra SESV 352 straipsnis, o kitos steigiamos remiantis konkretaus sektoriaus teisiniu pagrindu; |
| --- | --- |

F.

kadangi daugelio agentūrų teisinis pagrindas yra SESV 352 straipsnis, o kitos steigiamos remiantis konkretaus sektoriaus teisiniu pagrindu;

| G. | kadangi 2012 m. bendras pareiškimas ir bendras požiūris yra Tarpinstitucinės darbo grupės reguliavimo agentūrų klausimais darbo rezultatas; šią darbo grupę Komisija, Europos Parlamentas ir Taryba įsteigė tam, kad įvertintų agentūrų veiklos nuoseklumą, veiksmingumą, atskaitomybę ir skaidrumą po to, kai 2005 m. Komisijos pateiktas pasiūlymas dėl tarpinstitucinio susitarimo dėl reguliavimo agentūrų negavo reikiamos Tarybos ir Parlamento paramos; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2012 m. bendras pareiškimas ir bendras požiūris yra Tarpinstitucinės darbo grupės reguliavimo agentūrų klausimais darbo rezultatas; šią darbo grupę Komisija, Europos Parlamentas ir Taryba įsteigė tam, kad įvertintų agentūrų veiklos nuoseklumą, veiksmingumą, atskaitomybę ir skaidrumą po to, kai 2005 m. Komisijos pateiktas pasiūlymas dėl tarpinstitucinio susitarimo dėl reguliavimo agentūrų negavo reikiamos Tarybos ir Parlamento paramos;

| H. | kadangi bendrame požiūryje pateikiamos nuostatos dėl agentūrų struktūros ir valdymo, taip pat dėl jų veikimo, veiklos programavimo, finansavimo, biudžeto išteklių valdymo, biudžeto procedūrų, atskaitomybės, kontrolės ir skaidrumo, kurios padeda užtikrinti parlamentinę decentralizuotų agentų priežiūrą; |
| --- | --- |

H.

kadangi bendrame požiūryje pateikiamos nuostatos dėl agentūrų struktūros ir valdymo, taip pat dėl jų veikimo, veiklos programavimo, finansavimo, biudžeto išteklių valdymo, biudžeto procedūrų, atskaitomybės, kontrolės ir skaidrumo, kurios padeda užtikrinti parlamentinę decentralizuotų agentų priežiūrą;

| I. | kadangi, nepaisant iš esmės teigiamo vertinimo, agentūros keletu atvejų susidūrė su nepasitikėjimu jų mokslinėmis ir techninėmis nuomonėmis; |
| --- | --- |

I.

kadangi, nepaisant iš esmės teigiamo vertinimo, agentūros keletu atvejų susidūrė su nepasitikėjimu jų mokslinėmis ir techninėmis nuomonėmis;

Pagrindinės pastabos

| 1. | pažymi, kad mechanizmai, kuriais užtikrinama agentūrų atskaitomybė, įtraukti į Sutartis, agentūrų steigimo reglamentus, Europos Teisingumo Teismo praktiką, bendrą pareiškimą bei bendrą požiūrį; pabrėžia, kad įgaliojimų suteikimo pagrindu Parlamentas turi įgaliojimus tikrinti decentralizuotas agentūras, kurie vis dėlto nėra išsamiai išdėstyti Sutartyse; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad bendras pareiškimas ir bendras požiūris yra neprivalomo pobūdžio; tačiau apgailestauja, kad institucijos dar nesusitarė dėl privalomos reglamentavimo sistemos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad Parlamentas prižiūri agentūras skirtingais būdais:






  — | kaip viena iš biudžeto valdymo institucijų –priimant sprendimus dėl agentūroms iš ES biudžeto skiriamų lėšų; |
| --- | --- | --- |

2.

—

kaip viena iš biudžeto valdymo institucijų –priimant sprendimus dėl agentūroms iš ES biudžeto skiriamų lėšų;

| — | kaip biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija; |
| --- | --- |

—

kaip biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija;

| — | skiriant agentūrų valdančiųjų tarybų narius; |
| --- | --- |

—

skiriant agentūrų valdančiųjų tarybų narius;

| — | per vykdomojo direktoriaus skyrimo (ar atleidimo iš pareigų) procedūrą; |
| --- | --- |

—

per vykdomojo direktoriaus skyrimo (ar atleidimo iš pareigų) procedūrą;

| — | konsultuodamas dėl darbo programų; |
| --- | --- |

—

konsultuodamas dėl darbo programų;

| — | teikdamas metines ataskaitas; |
| --- | --- |

—

teikdamas metines ataskaitas;

| — | kitais metodais (delegacijų vizitai, ryšių grupės ar asmenys, keitimaisi nuomonėmis, klausymai, informaciniai pranešimai, ekspertinių žinių teikimas); |
| --- | --- |

—

kitais metodais (delegacijų vizitai, ryšių grupės ar asmenys, keitimaisi nuomonėmis, klausymai, informaciniai pranešimai, ekspertinių žinių teikimas);

| 3. | pažymi, kad steigiamųjų reglamentų nuostatos įvairiu mastu skiriasi nuo atskaitomybės ir parlamentinės kontrolės mechanizmų, nustatytų bendrame požiūryje – tai gali būti susiję su tuo, kad agentūros vykdo labai skirtingas užduotis ir funkcijas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad parlamento komitetai aktyviai vykdė savo kontrolės užduotis, nepaisant steigimo reglamentuose pateikiamų nuostatų įvairovės; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripažįsta, kad Sąjungos agentūros įgyvendina bendrą pareiškimą ir bendrą požiūrį bei jo veiksmų gaires; ypač atkreipia dėmesį į Tarpinstitucinės darbo grupės decentralizuotų agentūrų klausimais rekomendacijas, kurioms Pirmininkų sueiga pritarė 2018 m. sausio 18 d.; pažymi, jog, 2018 m. liepos 12 d. surengus tolesnei veiklą skirtą posėdį, buvo nuspręsta, kad Tarpinstitucinės darbo grupės darbas įvykdytas; |
| --- | --- |

5.

Rekomendacijos

| 6. | mano, kad galėtų būti dedama daugiau pastangų siekiant supaprastinti tam tikras agentūrų steigimo reglamentų nuostatas, susijusias su jų valdymo ir atskaitomybės mechanizmais, atsižvelgiant į įvairius šiuo metu egzistuojančius agentūrų tipus ir apibrėžiant bendruosius principus, taikomus ES institucijų ir agentūrų santykiams; atkreipia dėmesį, kad šie klausimai taip pat turėtų būti nagrinėjami poveikio vertinimuose, kai tik pasiūloma įsteigti agentūrą; pabrėžia, kad agentūros turi turėti tam tikrą organizacinį lankstumą, kad galėtų geriau prisitaikyti prie numatytų užduočių ir poreikių, kylančių vykdant savo pareigas; palankiai vertina vidinę panašių sričių agentūrų grupinę ir tarpgrupinę organizaciją; |
| --- | --- |

6.

| 7. | todėl ragina nuodugniai įvertinti bendro požiūrio įgyvendinimą visais aspektais, pateikiant išsamius analitinius dokumentus, panašius į tuos, kurie buvo parengti 2010 m., daugiausia dėmesio skiriant su valdymu susijusiems aspektams, visų pirma peržiūrint įtrauktų nuostatų suderinamumą su Parlamento bendro sprendimo ir priežiūros įgaliojimais, kartu atsižvelgiant į poreikį suteikti lankstumo atsižvelgiant į decentralizuotų agentūrų įvairovę; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgailestauja, kad Parlamentas, kaip pirmutinis pagarbos demokratijos principui ES garantas, nebuvo visapusiškai įtrauktas į naujos EMA ir EBI būstinės išrinkimo procedūrą; atsižvelgdamas į tai, primena savo prašymą kuo greičiau peržiūrėti 2012 m. bendrą pareiškimą ir bendrą požiūrį ir primena Tarybos įsipareigojimą dalyvauti juos peržiūrint; ragina Komisiją iki 2019 m. balandžio mėn. pateikti išsamią bendro pareiškimo ir bendro požiūrio įgyvendinimo decentralizuotų agentūrų būstinių vietos parinkimo požiūriu analizę; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad agentūros būstinės vieta neturėtų turėti įtakos jos įgaliojimų ir užduočių vykdymui, valdymo struktūrai, jos pagrindinės struktūros veikimui arba pagrindiniam jos veiklos finansavimui; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tikisi, kad priimant būsimus sprendimus dėl agentūrų būstinės vietos ar jos keitimo bus visapusiškai gerbiamos abiejų teisėkūros institucijų – Parlamento ir Tarybos – prerogatyvos; mano, kad skaidriai apibrėžiant visų Sąjungos įstaigų ir agentūrų vietos nustatymo kriterijus ir vertinant jų lyginamąjį svorį Parlamentas turėtų sistemiškai dalyvauti visą teisėkūros procesą vienodomis sąlygomis su Komisija ir Taryba; primena, kad Parlamentas, Taryba ir Komisija 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros įsipareigojo lojaliai ir skaidriai bendradarbiauti ir kad susitarime primenamas teisėkūros institucijų lygybės principas, įtvirtintas Sutartyse; pažymi, kad svarbu daugiau keistis informacija nuo pat būsimų procesų, susijusių su agentūrų būstinės vietos parinkimu, pradžios, nes anksti pradėjus tokius mainus šioms trims institucijoms būtų lengviau naudotis savo teisėmis ir prerogatyvomis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad sprendimas dėl agentūros vietos yra labai svarbus, ir mano, kad siekdamos priimti geriausią įmanomą sprendimą Sąjungos institucijos turi atsižvelgti į objektyvius kriterijus, tokius kaip prieinamumas, administracinė sąveika ir artumas suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prašo Komisijos, atsižvelgiant į Tarpinstitucinės darbo grupės decentralizuotų agentūrų išteklių klausimais rekomendacijas, skubiai pateikti kelias būstines turinčių agentūrų vertinimą, taikant nuoseklų metodą, pagal kurį atsižvelgiant į patirtas išlaidas būtų galima įvertinti jų pridėtinę vertę; ragina, remiantis šio vertinimo rezultatais, imtis svarbių priemonių siekiant, jei ir kai tikslinga, sumažinti tokių atvejų, kai agentūra turi kelias būstines, skaičių; |
| --- | --- |

12.

| 13. | siūlo, atsižvelgiant į bendro požiūrio peržiūrą, iš naujo apsvarstyti tarpinstitucinio susitarimo dėl agentūrų sudarymą ir kad į tokį susitarimą būtų įtrauktos nuostatos dėl kas penkerius metus atliekamo agentūrų steigimą ir veikimą reglamentuojančių principų persvarstymo, remiantis pripažintų ekspertų grupės žiniomis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad šiame tarpinstituciniame susitarime turėtų būti atsižvelgiama į Europos Parlamento įgaliojimus bendro sprendimo procedūrose, be to, jis turėtų apimti agentūros ir valstybės narės, kurioje ji įsikūrusi, institucijų ryšius, taip pat skaidrumo priemones, procedūras, kuriomis siekiama išvengti interesų konflikto bei užtikrinti lyčių pusiausvyrą tarp valdymo ir patariamųjų organų narių, ir lyčių aspekto integravimą į visą agentūrų veiklą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad rengiant tokį tarpinstitucinį susitarimą taip pat reikėtų atsižvelgti į keletą konkrečių pasiūlymų, kaip sustiprinti demokratinę priežiūrą, pagerinti Sąjungos agentūrų atskaitomybę ir sustiprinti pranešimo Parlamentui sistemą, pvz.:






  — | nustatyti agentūroms terminą, per kurį turi atsakyti į Europos Parlamento arba Tarybos joms pateiktus klausimus; |
| --- | --- | --- |

15.

—

nustatyti agentūroms terminą, per kurį turi atsakyti į Europos Parlamento arba Tarybos joms pateiktus klausimus;

| — | nustatyti dalijimosi neskelbtina ir konfidencialia informacija ir konsultavimosi su Parlamento komitetais, kai to reikalaujama, tvarką; |
| --- | --- |

—

nustatyti dalijimosi neskelbtina ir konfidencialia informacija ir konsultavimosi su Parlamento komitetais, kai to reikalaujama, tvarką;

| — | apsvarstyti, ar reikėtų nustatyti tam tikrą agentūrų valdybų narių, kuriuos skirtų Parlamentas, skaičių; |
| --- | --- |

—

apsvarstyti, ar reikėtų nustatyti tam tikrą agentūrų valdybų narių, kuriuos skirtų Parlamentas, skaičių;

| — | apsvarstyti Parlamento atstovų / stebėtojų dalyvavimo prižiūrėtojų valdybų ir agentūrų suinteresuotųjų subjektų grupių posėdžiuose pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

—

apsvarstyti Parlamento atstovų / stebėtojų dalyvavimo prižiūrėtojų valdybų ir agentūrų suinteresuotųjų subjektų grupių posėdžiuose pridėtinę vertę;

| — | racionalizuoti Parlamento dalyvavimą agentūrų metinėse ir daugiametėse darbo programose; |
| --- | --- |

—

racionalizuoti Parlamento dalyvavimą agentūrų metinėse ir daugiametėse darbo programose;

| — | racionalizuoti ir suderinti ataskaitų teikimo prievoles, ypač susijusias su metine veiklos ataskaita, biudžeto ir finansų valdymo ataskaita bei galutinėmis sąskaitomis; |
| --- | --- |

—

racionalizuoti ir suderinti ataskaitų teikimo prievoles, ypač susijusias su metine veiklos ataskaita, biudžeto ir finansų valdymo ataskaita bei galutinėmis sąskaitomis;

| — | išsamiai informuoti Parlamentą apie priemones, kurių buvo imtasi siekiant įgyvendinti biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos rekomendacijas (tolesnės veiklos ataskaitos) ir Audito Rūmų rekomendacijas; |
| --- | --- |

—

išsamiai informuoti Parlamentą apie priemones, kurių buvo imtasi siekiant įgyvendinti biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos rekomendacijas (tolesnės veiklos ataskaitos) ir Audito Rūmų rekomendacijas;

| 16. | be to, mano, kad Parlamento vaidmuo prižiūrint decentralizuotų agentūrų valdymo aspektą galėtų būti labai pagerintas; be to, siūlo sustiprinti bendradarbiavimą su Jungtine parlamentinės kontrolės grupe ir peržiūrėti komandiruočių į agentūras taisykles, kad Parlamento komitetai ir jų kompetencijos sričiai priklausančios agentūros galėtų geriau palaikyti reguliarius ryšius; |
| --- | --- |

16.

| 17. | siūlo, kad atsižvelgdamas į kas penkerius metus atliekamą peržiūrą, remdamasis Parlamento komitetų vykdoma jų kompetencijos sričiai priklausančių agentūrų priežiūros veikla ir ją papildydamas, Konstitucinių reikalų komitetas kasmet rengtų diskusijas dėl agentūrų veiklos ir valdymo, po kurių, jei tikslinga ir (arba) reikalinga, būtų surengiamos diskusijos per plenarinį posėdį, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos stipresnei ir labiau struktūrizuotai agentūrų veiklos priežiūros sistemai Parlamente; be to, siūlo, atsižvelgiant į agentūrų, kaip tarpininkių tarp ES ir valstybių narių, vaidmenį, nustatyti konsultacijų su nacionaliniais parlamentais laikotarpį, kad jie galėtų išreikšti savo nuomonę šiuo klausimu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad Sąjungos agentūros turėtų taikyti gero valdymo ir geresnės teisėkūros taisykles ir principus, be kita ko, rengti atviras viešas konsultacijas dėl savo pasiūlymų dėl antrinės ir tretinės teisės aktų projektų, jei tai leidžia agentūros veiklos sritis; siūlo, kad agentūroms būtų taikomos tokios pat skaidrumo taisyklės kaip Komisijai, įskaitant su interesų grupių atstovais susijusias taisykles ir prievoles; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad užtikrindamos, jog visi uždaviniai, susiję su reglamentavimo sistema, būtų įgyvendinti visapusiškai ir laiku, Sąjungos agentūros turėtų griežtai laikytis savo užduočių ir laikytis joms Parlamento ir Tarybos suteiktų įgaliojimų; mano, kad Sąjungos agentūros, vykdydamos savo įgaliojimus, privalo laikytis skaidrumo principo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | siūlo, kad visoms agentūroms būtų suteikta galimybė teikti neprivalomas su jų kompetencijos sritimi susijusias nuomones aktualiais klausimais; |
| --- | --- |

20.

| 21. | be to, mano, kad dalinio Sutarčių keitimo atveju ateityje reikėtų apsvarstyti, kaip agentūras būtų galima dar labiau įtvirtinti Sutartyse, ypač atsižvelgiant į ES sutarties 13 ir 14 straipsnius ir SESV 290 ir 291 straipsnius, įtraukiant aiškią įvairių agentūrų tipų, įgaliojimų, kurie joms gali būti suteikti, ir bendrųjų principų, kuriais užtikrinama jų parlamentinė kontrolė, apibrėžtį; |
| --- | --- |

21.

Biudžeto klausimai

| 22. | pažymi, kad šiuo metu agentūrų mokestinis finansavimas kiekvienais metais iš viso siekia apie 1 mlrd. EUR – jis gali sumažinti spaudimą ES biudžetui ir būti veiksmingas agentūros veiklos finansavimo būdas tais atvejais, kai tai įmanoma atsižvelgiant į verslo modelį; tačiau reiškia susirūpinimą dėl galimų interesų konfliktų, kurie gali kilti, jei agentūroms tektų pasikliauti narystės rinkliavomis kaip pagrindiniu pajamų šaltiniu; primygtinai tvirtina, kad siekiant išvengti bet kokio interesų konflikto turi būti nustatytos apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad kitoje DFP reikia atsižvelgti į naujus klimato, tvarumo bei aplinkos apsaugos prioritetus ir į atskiroms agentūroms skirtas užduotis, susijusias su DFP įgyvendinimu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkreipia dėmesį į tai, kad, nors decentralizuotos agentūros turi daug su biudžeto valdymu susijusių panašumų, įrodyta, kad vienas bendras visoms agentūroms taikomas metodas yra žalingas veiksmingam ir efektyviam tam tikrų agentūrų valdymui; mano, kad darbuotojų skaičiaus sumažinimo 5 proc. tikslas ir etatų perskirstymo tarp agentūrų rezervas yra vienkartinis sprendimas; pakartoja savo ketinimą ateityje prieštarauti tokiems metodams; |
| --- | --- |

24.

| 25. | su susirūpinimu pažymi, kad kai kurioms agentūroms dėl nepalankių įdarbinimo sąlygų sunku pritraukti kvalifikuotų darbuotojų; mano, kad Sąjungos įstaigos turi turėti galimybę pritraukti kvalifikuotų darbuotojų, kad galėtų veiksmingai ir efektyviai atlikti savo užduotis; todėl ragina imtis konkrečių veiksmų, kad šie tiksliai būtų pasiekti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pažymi, kad glaudesnis agentūrų bendradarbiavimas dalijantis paslaugomis, pvz., bendro viešųjų pirkimų portalo sukūrimas, padėjo sutaupyti lėšų; ragina toliau tirti galimybes dalytis paslaugomis tarpusavyje tarp pačių agentūrų arba tarp Komisijos ir agentūrų siekiant sukurti naujas ir optimizuoti esamas sinergijas; mano, kad, kai taikytina, dar didesnio biudžeto veiksmingumo būtų galima pasiekti, jei netoli viena nuo kitos įsikūrusios Sąjungos įstaigos ir agentūros glaudžiai bendradarbiautų administracinės paramos ir infrastruktūros administravimo paslaugų srityje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pažymi, kad agentūrų biudžetas turėtų būti rengiamas taikant rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo principą, atsižvelgiant į agentūrų tikslus ir numatomus jų veiklos rezultatus; ragina sudarant decentralizuotų agentūrų biudžetą vadovautis teminiu požiūriu, kad būtų galima geriau nustatyti agentūrų užduočių prioritetus, paskatinti bendradarbiavimą ir išvengti veiklos dubliavimosi, ypač toje pačioje politikos srityje veikiančių agentūrų atveju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | su susirūpinimu pažymi, kad daug administracinių reikalavimų yra neproporcingi tam tikro dydžio nepasiekusioms agentūroms; tikisi, kad Komisija ir Taryba užtikrins, jog taikomi administraciniai reikalavimai atitiktų visų agentūrų finansinius ir žmogiškuosius išteklius; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primena, kad pagal teisėkūros procedūrą atliekami pradinio Komisijos pasiūlymo pakeitimai; su susirūpinimu pažymi, kad paprastai su atnaujintomis finansinėmis ataskaitomis galima susipažinti tik teisėkūros procedūros pabaigoje, jei apskritai tai galima padaryti; primena, kad Parlamentas ir Taryba, kaip teisėkūros ir biudžeto valdymo institucijos, atlieka du susijusius vaidmenis; |
| --- | --- |

29.

| 30. | teigiamai vertina Komisijos parengtą peržiūrėto Finansinio pagrindų reglamento dėl decentralizuotų agentūrų teksto projektą, ir ypač jame numatytą šių agentūrų valdymo stiprinimą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vis dėlto laikosi nuomonės, kad tebesama įvairių neišspręstų klausimų, ir primygtinai ragina Komisiją nedelsiant pateikti keletą būstinių turinčių agentūrų vertinimą, kaip yra rekomendavusi Tarpinstitucinė darbo grupė, taip pat pasiūlymus dėl galimo sujungimo, uždarymo ir (arba) užduočių perdavimo Komisijai, remiantis atidžia ir išsamia analize ir taikant aiškius bei skaidrius kriterijus, kaip buvo numatyta pagal Tarpinstitucinės darbo grupės įgaliojimus, tačiau realiai taip ir nebuvo išnagrinėta, nes Komisija šiuo klausimu nepateikė pasiūlymų; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, kad už decentralizuotų agentūrų auditą ir toliau visapusiškai atsakingi Audito Rūmai, kurie vadovauja visoms reikiamoms administracinėms ir viešųjų pirkimų procedūroms bei jas finansuoja; pakartoja, kad kai auditą vykdo privačiojo sektoriaus auditoriai, agentūroms gerokai padidėja administracinė našta, taip pat dėl laiko, skiriamo audito sutarčių viešiesiems pirkimams ir administravimui, susidaro papildomų išlaidų, taigi taip dar labiau senka ir taip mažėjantys agentūrų ištekliai; pabrėžia, jog nepaprastai svarbu, kad, peržiūrint Finansinį pagrindų reglamentą, šis klausimas būtų išspręstas vadovaujantis bendru požiūriu; ragina visas šalis, dalyvaujančias atliekant šią peržiūrą, nedelsiant užtikrinti aiškumą šiuo klausimu, kad būtų iš esmės sumažinta pernelyg didelė administracinė našta; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Audito Rūmams ir ES decentralizuotoms agentūroms. |
| --- | --- |

33.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2019 m. vasario 12 d., antradienis

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/182 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/182

---

P8_TA(2019)0080

Ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento reglamento, kuriuo nustatomos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos (Europos ombudsmeno statutas) ir panaikinamas Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas, projekto (2018/2080(INL) – 2019/0900(APP))

(2020/C 449/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 228 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 228 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 ir 43 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 ir 43 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 ir 52 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 ir 52 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir į Peticijų komiteto nuomonę (A8-0050/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir į Peticijų komiteto nuomonę (A8-0050/2019),

| 1. | patvirtina pridedamą reglamento projektą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti pridedamą reglamento projektą Tarybai ir Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 228 straipsnio 4 dalyje nustatytą procedūrą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui, kai Komisija pateiks savo nuomonę ir Taryba patvirtins pridedamą reglamento projektą, užtikrinti, kad reglamentas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

3.

---

REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento reglamento, kuriuo nustatomos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos (Europos ombudsmeno statutas) ir panaikinamas Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas, projektas

EUROPOS PARLAMENTAS,

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 228 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnio 1 dalį,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdamas į Tarybos pritarimą,

atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę,

laikydamasis specialios teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos turėtų būti nustatytos laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 20 straipsnio 2 dalies d punkto ir 228 straipsnio, Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos nuostatų; |
| --- | --- |

(1)

ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos turėtų būti nustatytos laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 20 straipsnio 2 dalies d punkto ir 228 straipsnio, Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos nuostatų;

| (2) | visų pirma, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje teisė į gerą administravimą pripažįstama kaip pagrindinė Europos Sąjungos piliečių teisė. Chartijos 43 straipsnyje pripažįstama teisė kreiptis į Europos ombudsmeną dėl netinkamo administravimo atvejų Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų veikloje. Kad tos teisės būtų veiksmingos ir siekiant padidinti ombudsmeno gebėjimą atlikti išsamius ir nešališkus tyrimus, ombudsmenui turėtų būti suteiktos visos priemonės, būtinos Sutartyse ir šiame reglamente nurodytoms jo pareigoms sėkmingai vykdyti; |
| --- | --- |

(2)

visų pirma, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje teisė į gerą administravimą pripažįstama kaip pagrindinė Europos Sąjungos piliečių teisė. Chartijos 43 straipsnyje pripažįstama teisė kreiptis į Europos ombudsmeną dėl netinkamo administravimo atvejų Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų veikloje. Kad tos teisės būtų veiksmingos ir siekiant padidinti ombudsmeno gebėjimą atlikti išsamius ir nešališkus tyrimus, ombudsmenui turėtų būti suteiktos visos priemonės, būtinos Sutartyse ir šiame reglamente nurodytoms jo pareigoms sėkmingai vykdyti;

| (3) | Europos Parlamento sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas (1) paskutinį kartą iš dalies keistas 2008 metais. 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai sukurti nauji Sąjungos teisiniai pagrindai. Visų pirma pagal SESV 228 straipsnio 4 dalį Europos Parlamentas, pasiteiravęs Komisijos nuomonės ir gavęs Tarybos pritarimą, gali priimti reglamentus, kuriais nustatomos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos. Dėl šios priežasties tikslinga panaikinti Sprendimą 94/262/EAPB, EB, Euratomas ir jį pakeisti reglamentu pagal šiuo metu galiojantį teisinį pagrindą; |
| --- | --- |

(3)

Europos Parlamento sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas (1) paskutinį kartą iš dalies keistas 2008 metais. 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai sukurti nauji Sąjungos teisiniai pagrindai. Visų pirma pagal SESV 228 straipsnio 4 dalį Europos Parlamentas, pasiteiravęs Komisijos nuomonės ir gavęs Tarybos pritarimą, gali priimti reglamentus, kuriais nustatomos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos. Dėl šios priežasties tikslinga panaikinti Sprendimą 94/262/EAPB, EB, Euratomas ir jį pakeisti reglamentu pagal šiuo metu galiojantį teisinį pagrindą;

| (4) | nustatant sąlygas, kuriomis skundas gali būti perduotas ombudsmenui, turėtų būti laikomasi visiškos, laisvos ir lengvos prieigos principo, nedarant poveikio konkretiems apribojimams, susijusiems su vienu metu vykstančiomis naujomis ar nebaigtomis teisinėmis ir administracinėmis procedūromis; |
| --- | --- |

(4)

nustatant sąlygas, kuriomis skundas gali būti perduotas ombudsmenui, turėtų būti laikomasi visiškos, laisvos ir lengvos prieigos principo, nedarant poveikio konkretiems apribojimams, susijusiems su vienu metu vykstančiomis naujomis ar nebaigtomis teisinėmis ir administracinėmis procedūromis;

| (5) | ombudsmenas turi teisę parengti rekomendacijas tais atvejais, kai mano, kad Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra netinkamai taiko teismo sprendimą; |
| --- | --- |

(5)

ombudsmenas turi teisę parengti rekomendacijas tais atvejais, kai mano, kad Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra netinkamai taiko teismo sprendimą;

| (6) | būtina nustatyti procedūras, kurių reikia laikytis, kai ombudsmenas, atlikęs tyrimus, nustato netinkamo administravimo atvejus. Taip pat turėtų būti įrašyta nuostata apie tai, kad kiekvienos metinės sesijos pabaigoje ombudsmenas turi pateikti išsamų pranešimą Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

(6)

būtina nustatyti procedūras, kurių reikia laikytis, kai ombudsmenas, atlikęs tyrimus, nustato netinkamo administravimo atvejus. Taip pat turėtų būti įrašyta nuostata apie tai, kad kiekvienos metinės sesijos pabaigoje ombudsmenas turi pateikti išsamų pranešimą Europos Parlamentui;

| (7) | siekiant sustiprinti ombudsmeno vaidmenį ir nedarant poveikio jo pirminei pareigai nagrinėti skundus, pageidautina leisti ombudsmenui savo iniciatyva atlikti tyrimus siekiant nustatyti pasikartojančius ar ypač rimtus netinkamo administravimo atvejus ir skatinti geriausią administravimo praktiką Sąjungos institucijose, organuose, tarnybose ir agentūrose; |
| --- | --- |

(7)

siekiant sustiprinti ombudsmeno vaidmenį ir nedarant poveikio jo pirminei pareigai nagrinėti skundus, pageidautina leisti ombudsmenui savo iniciatyva atlikti tyrimus siekiant nustatyti pasikartojančius ar ypač rimtus netinkamo administravimo atvejus ir skatinti geriausią administravimo praktiką Sąjungos institucijose, organuose, tarnybose ir agentūrose;

| (8) | siekiant padidinti ombudsmeno veiksmų efektyvumą, jam turėtų būti suteikta teisė savo iniciatyva arba remiantis skundu atlikti tyrimus po anksčiau atliktų tyrimų, kad būtų nustatyta, ar ir kokiu mastu institucija, organas, tarnyba ar agentūra įvykdė pateiktas rekomendacijas. Ombudsmenui taip pat turėtų būti suteikta teisė į Europos Parlamentui skirtą ombudsmeno metinį pranešimą įtraukti pateiktų rekomendacijų laikymosi lygio vertinimą ir išteklių, kurie buvo suteikti ombudsmenui, kad jis galėtų vykdyti Sutartyse ir šiame reglamente nurodytas pareigas, tinkamumo vertinimą; |
| --- | --- |

(8)

siekiant padidinti ombudsmeno veiksmų efektyvumą, jam turėtų būti suteikta teisė savo iniciatyva arba remiantis skundu atlikti tyrimus po anksčiau atliktų tyrimų, kad būtų nustatyta, ar ir kokiu mastu institucija, organas, tarnyba ar agentūra įvykdė pateiktas rekomendacijas. Ombudsmenui taip pat turėtų būti suteikta teisė į Europos Parlamentui skirtą ombudsmeno metinį pranešimą įtraukti pateiktų rekomendacijų laikymosi lygio vertinimą ir išteklių, kurie buvo suteikti ombudsmenui, kad jis galėtų vykdyti Sutartyse ir šiame reglamente nurodytas pareigas, tinkamumo vertinimą;

| (9) | ombudsmenas turėtų turėti galimybę susipažinti su visa informacija, reikalinga jo pareigoms atlikti. Šiuo tikslu, nedarant poveikio ombudsmeno pareigoms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 (2), Sąjungos institucijos, organai, tarnybos ir agentūros turėtų būti įpareigoti pateikti ombudsmenui visą jo prašomą informaciją. Galimybė susipažinti su įslaptinta informacija arba dokumentais turėtų būti suteikiama, jei laikomasi atitinkamos Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros konfidencialios informacijos tvarkymo taisyklių. Įslaptintą informaciją arba dokumentus teikiančios institucijos, organai, tarnybos ar agentūros turėtų pranešti ombudsmenui apie jų slaptumą. Kad būtų įgyvendintos atitinkamos Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros konfidencialios informacijos tvarkymo taisyklės, ombudsmenas su atitinkama institucija, organu, tarnyba ar agentūra turėtų iš anksto susitarti dėl įslaptintos informacijos arba dokumentų ir kitos informacijos, kuriai taikoma profesinės paslapties pareiga, tvarkymo sąlygų. Jeigu ombudsmenas konstatuoja, kad prašoma pagalba neteikiama, jis turėtų pranešti apie tai Europos Parlamentui ir pastarasis turėtų imtis atitinkamų veiksmų; |
| --- | --- |

(9)

ombudsmenas turėtų turėti galimybę susipažinti su visa informacija, reikalinga jo pareigoms atlikti. Šiuo tikslu, nedarant poveikio ombudsmeno pareigoms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 (2), Sąjungos institucijos, organai, tarnybos ir agentūros turėtų būti įpareigoti pateikti ombudsmenui visą jo prašomą informaciją. Galimybė susipažinti su įslaptinta informacija arba dokumentais turėtų būti suteikiama, jei laikomasi atitinkamos Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros konfidencialios informacijos tvarkymo taisyklių. Įslaptintą informaciją arba dokumentus teikiančios institucijos, organai, tarnybos ar agentūros turėtų pranešti ombudsmenui apie jų slaptumą. Kad būtų įgyvendintos atitinkamos Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros konfidencialios informacijos tvarkymo taisyklės, ombudsmenas su atitinkama institucija, organu, tarnyba ar agentūra turėtų iš anksto susitarti dėl įslaptintos informacijos arba dokumentų ir kitos informacijos, kuriai taikoma profesinės paslapties pareiga, tvarkymo sąlygų. Jeigu ombudsmenas konstatuoja, kad prašoma pagalba neteikiama, jis turėtų pranešti apie tai Europos Parlamentui ir pastarasis turėtų imtis atitinkamų veiksmų;

| (10) | ombudsmenas ir jo darbuotojai privalo konfidencialiai tvarkyti visą atliekant savo pareigas gautą informaciją. Vis dėlto, ombudsmenas turėtų informuoti kompetentingas institucijas apie faktus, kurie, jo manymu, gali būti susiję su baudžiamąja teise ir kurie paaiškėjo jam atliekant tyrimą. Ombudsmenas taip pat turėtų galėti informuoti Sąjungos instituciją, organą, tarnybą ar agentūrą apie faktus, kurie kelia abejonių dėl jų darbuotojo elgesio; |
| --- | --- |

(10)

ombudsmenas ir jo darbuotojai privalo konfidencialiai tvarkyti visą atliekant savo pareigas gautą informaciją. Vis dėlto, ombudsmenas turėtų informuoti kompetentingas institucijas apie faktus, kurie, jo manymu, gali būti susiję su baudžiamąja teise ir kurie paaiškėjo jam atliekant tyrimą. Ombudsmenas taip pat turėtų galėti informuoti Sąjungos instituciją, organą, tarnybą ar agentūrą apie faktus, kurie kelia abejonių dėl jų darbuotojo elgesio;

| (11) | reikėtų atsižvelgti į naujausius pokyčius, susijusius su Sąjungos finansinių interesų apsauga nuo nusikalstamų veikų, visų pirma į tai, kad Tarybos reglamentu (ES) Nr. 2017/1939 (3) buvo įsteigta Europos prokuratūra, ir sudaryti ombudsmenui galimybę pateikti Europos prokuratūrai visą informaciją, kuri patenka į jos kompetencijos sritį. Be to, siekiant visapusiškai užtikrinti nekaltumo prezumpciją ir teisę į gynybą, įtvirtintą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 48 straipsnyje, pageidautina, kad ombudsmenas, perduodamas Europos prokuratūrai į jos kompetencijos sritį patenkančią informaciją, praneštų apie tai atitinkamam asmeniui ir skundo pateikėjui; |
| --- | --- |

(11)

reikėtų atsižvelgti į naujausius pokyčius, susijusius su Sąjungos finansinių interesų apsauga nuo nusikalstamų veikų, visų pirma į tai, kad Tarybos reglamentu (ES) Nr. 2017/1939 (3) buvo įsteigta Europos prokuratūra, ir sudaryti ombudsmenui galimybę pateikti Europos prokuratūrai visą informaciją, kuri patenka į jos kompetencijos sritį. Be to, siekiant visapusiškai užtikrinti nekaltumo prezumpciją ir teisę į gynybą, įtvirtintą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 48 straipsnyje, pageidautina, kad ombudsmenas, perduodamas Europos prokuratūrai į jos kompetencijos sritį patenkančią informaciją, praneštų apie tai atitinkamam asmeniui ir skundo pateikėjui;

| (12) | turėtų būti numatyta galimybė ombudsmenui bendradarbiauti su tokio paties tipo institucijomis valstybėse narėse, laikantis taikomų nacionalinės teisės aktų. Be to, pageidautina imtis veiksmų, kad būtų sudarytos sąlygos ombudsmenui bendradarbiauti su Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra, nes bendradarbiaudamas su ja ombudsmenas galės veiksmingiau vykdyti savo pareigas; |
| --- | --- |

(12)

turėtų būti numatyta galimybė ombudsmenui bendradarbiauti su tokio paties tipo institucijomis valstybėse narėse, laikantis taikomų nacionalinės teisės aktų. Be to, pageidautina imtis veiksmų, kad būtų sudarytos sąlygos ombudsmenui bendradarbiauti su Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra, nes bendradarbiaudamas su ja ombudsmenas galės veiksmingiau vykdyti savo pareigas;

| (13) | ombudsmeną skiria Europos Parlamentas visai Parlamento kadencijai nuo jos pradžios, parinkdamas jį iš asmenų, kurie yra Sąjungos piliečiai ir visiškai užtikrina savo nepriklausomumą ir kompetenciją. Be to, turėtų būti nustatytos ombudsmeno pareigų pasibaigimo ir jo pakeitimo sąlygos; |
| --- | --- |

(13)

ombudsmeną skiria Europos Parlamentas visai Parlamento kadencijai nuo jos pradžios, parinkdamas jį iš asmenų, kurie yra Sąjungos piliečiai ir visiškai užtikrina savo nepriklausomumą ir kompetenciją. Be to, turėtų būti nustatytos ombudsmeno pareigų pasibaigimo ir jo pakeitimo sąlygos;

| (14) | ombudsmenas turėtų vykdyti savo pareigas visiškai nepriklausomai. Pradėdamas eiti savo pareigas ombudsmenas iškilmingai prisiekia Teisingumo Teismui. Turėtų būti nustatyti veiksmai, nesuderinami su ombudsmeno pareigomis, jo atlyginimas, privilegijos ir imunitetai; |
| --- | --- |

(14)

ombudsmenas turėtų vykdyti savo pareigas visiškai nepriklausomai. Pradėdamas eiti savo pareigas ombudsmenas iškilmingai prisiekia Teisingumo Teismui. Turėtų būti nustatyti veiksmai, nesuderinami su ombudsmeno pareigomis, jo atlyginimas, privilegijos ir imunitetai;

| (15) | turėtų būti priimtos nuostatos dėl ombudsmeno buveinės, kuri turėtų būti Europos Parlamento buveinėje. Be to, turėtų būti patvirtintos nuostatos ne tik dėl ombudsmeno sekretoriato pareigūnų ir kitų tarnautojų, kurie padeda ombudsmenui, bet ir dėl ombudsmeno biudžeto; |
| --- | --- |

(15)

turėtų būti priimtos nuostatos dėl ombudsmeno buveinės, kuri turėtų būti Europos Parlamento buveinėje. Be to, turėtų būti patvirtintos nuostatos ne tik dėl ombudsmeno sekretoriato pareigūnų ir kitų tarnautojų, kurie padeda ombudsmenui, bet ir dėl ombudsmeno biudžeto;

| (16) | ombudsmenas priima šio reglamento įgyvendinimo priemones. Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir aukščiausius ombudsmeno pareigų vykdymo standartus, šiame reglamente turėtų būti nustatytas būtiniausias įgyvendinimo nuostatų turinys, |
| --- | --- |

(16)

ombudsmenas priima šio reglamento įgyvendinimo priemones. Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir aukščiausius ombudsmeno pareigų vykdymo standartus, šiame reglamente turėtų būti nustatytas būtiniausias įgyvendinimo nuostatų turinys,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Šiuo reglamentu nustatomos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos (Europos ombudsmeno statutas).

2.   Ombudsmenas veikia nepriklausomai nuo Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų, remdamasis Sutartimis jam suteiktais įgaliojimais ir tinkamai atsižvelgdamas į SESV 20 straipsnio 2 dalies d punktą ir 228 straipsnį bei Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnį dėl teisės į gerą administravimą.

3.   Vykdydamas Sutartyse ir šiame reglamente nurodytas pareigas, ombudsmenas negali kištis į teismų bylas ar ginčyti teismo sprendimo teisingumo ar teismo kompetencijos priimti sprendimą.

2 straipsnis

1.   Ombudsmenas padeda atskleisti netinkamo administravimo atvejus Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų veikloje, išskyrus Europos Sąjungos Teisingumo Teismą, kai šis vykdo teismines funkcijas, ir prireikus teikia rekomendacijas siekdamas pašalinti netinkamo administravimo praktiką. Ombudsmenui negali būti teikiami skundai dėl jokios kitos institucijos ar asmens veiksmų.

2.   Kiekvienas Sąjungos pilietis arba kiekvienas bet kurioje valstybėje narėje gyvenantis ar savo registruotą buveinę turintis fizinis arba juridinis asmuo gali tiesiogiai ar per Europos Parlamento narį pateikti ombudsmenui skundą dėl netinkamo administravimo Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ar agentūrų veikloje, išskyrus Europos Sąjungos Teisingumo Teismą, kai jis vykdo savo teismines funkcijas. Gavęs skundą, ombudsmenas iš karto apie tai praneša atitinkamai institucijai, organui, tarnybai ar agentūrai, laikydamasis Sąjungos standartų asmens duomenų apsaugos srityje.

3.   Skunde turi būti aiškiai nurodomas skundo dalykas ir skundo pateikėjo tapatybė. Skundo pateikėjas gali prašyti, kad skundas ar jo dalys liktų konfidencialūs.

4.   Skundas turi būti pateiktas ne vėliau kaip per trejus metus nuo tos dienos, kai skundo pateikėjas sužinojo apie faktus, kuriais jis grindžia savo skundą, ir tik po to, kai dėl to buvo tinkamai kreiptasi į atitinkamas institucijas, organus, tarnybas ir agentūras.

5.   Ombudsmenas nustato, ar skundas atitinka jo įgaliojimus ir, jei taip, ar jis yra priimtinas. Jeigu skundas nepatenka į jo įgaliojimų sritį ar yra nepriimtinas, ombudsmenas, prieš nutraukdamas bylą, gali patarti skundo pateikėjui kreiptis į kitą instituciją.

6.   Ombudsmenui pateikiami skundai nedaro įtakos terminams pateikti apeliaciją administracinėje procedūroje arba teismo procese.

7.   Jei ombudsmenas turi pripažinti skundą nepriimtinu arba nutraukti jo nagrinėjimą dėl to, kad skunde pateikiami faktai nagrinėjami ar buvo išnagrinėti teisme, visų ombudsmeno iki to momento atliktų tyrimų rezultatai archyvuojami nesiimant jokių tolesnių veiksmų.

8.   Ombudsmenui negalima pateikti skundų dėl Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų bei jų pareigūnų ir kitų tarnautojų darbo santykių, išskyrus skundus dėl seksualinio priekabiavimo atvejų, kol atitinkamas asmuo nepasinaudojo visomis galimybėmis pateikti vidaus administracinius prašymus ir skundus, visų pirma procedūromis, nurodytomis Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų, nustatytų Tarybos reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (4) (toliau – Pareigūnų tarnybos nuostatai), 90 straipsnyje, ir kol nepasibaigė terminai institucijai, organui, tarnybai ar agentūrai atsakyti į pateikti atsakymus.

9.   Ombudsmenas kuo anksčiau praneša skundo pateikėjui apie veiksmus, kurių jis ėmėsi nagrinėdamas skundą.

3 straipsnis

1.   Savo iniciatyva arba remdamasis skundu ombudsmenas atlieka visus tyrimus, įskaitant tyrimus, atliekamus po ankstesnių tyrimų, kurie, ombudsmeno manymu, yra reikalingi siekiant išaiškinti kiekvieną įtariamą netinkamo administravimo atvejį Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų veikloje. Ombudsmenas veikia neprašydamas išankstinio leidimo ir apie tokius veiksmus laiku praneša atitinkamai institucijai, organui, tarnybai ar agentūrai. Institucija, organas, tarnyba ar agentūra gali ombudsmenui pateikti naudingų paaiškinimų ar įrodymų. Ombudsmenas taip pat gali prašyti institucijos, organo, tarnybos ar agentūros pateikti tokius paaiškinimus ar įrodymus.

2.   Ombudsmenas, nedarydamas poveikio savo pirminėms pareigoms nagrinėti skundus, savo iniciatyva gali vykdyti labiau strateginio pobūdžio tyrimus, siekdamas nustatyti pasikartojančius ar ypač rimtus netinkamo administravimo atvejus, skatinti geriausią administravimo praktiką Sąjungos institucijose, organuose, tarnybose ir agentūrose ir iniciatyviai spręsti viešojo intereso struktūrinius klausimus, patenkančius į ombudsmeno kompetencijos sritį.

3.   Ombudsmenas, prieš teikdamas rekomendacijas ar bet kuriuo vėlesniu etapu, gali palaikyti struktūrinį ir nuolatinį dialogą su Sąjungos institucijomis, organais, tarnybomis ir agentūromis ir rengti viešas konsultacijas. Ombudsmenas taip pat gali sistemingai analizuoti ir vertinti atitinkamos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros pažangą ir pateikti tolesnes rekomendacijas.

4.   Sąjungos institucijos, organai, tarnybos ir agentūros turi pateikti ombudsmenui visą jo prašomą informaciją ir suteikti jam galimybę susipažinti su atitinkamais dokumentais. Galimybė susipažinti su įslaptinta informacija arba dokumentais suteikiama, jei laikomasi atitinkamos Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros konfidencialios informacijos tvarkymo taisyklių.

Įslaptintą informaciją arba dokumentus pagal pirmą pastraipą teikiančios institucijos, organai, tarnybos ar agentūros iš anksto informuoja ombudsmeną apie jų slaptumą.

Kad būtų įgyvendintos pirmoje pastraipoje numatytos taisyklės, ombudsmenas su atitinkama institucija, organu, tarnyba ar agentūra iš anksto susitaria dėl įslaptintos informacijos arba dokumentų tvarkymo sąlygų.

Atitinkamos institucijos, organai, tarnybos ar agentūros leidžia susipažinti su valstybės narės pateiktais dokumentais, kurie pagal teisės aktus laikomi įslaptintais, tik ombudsmeno tarnyboms nustačius atitinkamas dokumentų tvarkymo priemones ir apsaugos priemones, kuriomis užtikrinamas lygiavertis konfidencialumo lygis pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 9 straipsnį ir laikantis atitinkamos Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros saugumo taisyklių.

Ombudsmeno prašymu Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų pareigūnai ir kiti tarnautojai duoda parodymus dėl faktų, kurie susiję su ombudsmeno atliekamu tyrimu. Minėtieji pareigūnai ar tarnautojai turi kalbėti savo institucijos, organo, tarnybos ar agentūros vardu. Jie ir toliau laikosi pagal jiems taikomas taisykles nustatytų įpareigojimų. Kai jie yra saistomi pareigos saugoti profesinę paslaptį, negali būti laikoma, kad ši pareiga taikoma ir informacijai, susijusiai su skundais ar tyrimais dėl priekabiavimo arba netinkamo administravimo.

5.   Ombudsmenas periodiškai nagrinėja procedūras, susijusias su Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų administraciniais veiksmais, ir vertina, ar jie gali veiksmingai užkirsti kelią interesų konfliktams, užtikrinti nešališkumą ir visišką teisės į gerą administravimą laikymąsi. Ombudsmenas gali nustatyti ir įvertinti galimus visų lygmenų interesų konfliktų atvejus, kurie galėtų būti laikomi netinkamo administravimo priežastimis. Tokiu atveju ombudsmenas parengia konkrečias išvadas ir informuoja Europos Parlamentą, apie tai, kas šiuo klausimu konstatuota.

6.   Valstybių narių kompetentingos institucijos, kiek leidžia jų nacionalinė teisė, ombudsmeno prašymu arba savo iniciatyva, skubiai pateikia ombudsmenui visą informaciją arba dokumentus, kurie gali padėti išaiškinti Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ar agentūrų netinkamo administravimo atvejus. Kai tokia informacija arba dokumentas patenka į nacionalinės teisės aktų dėl konfidencialios informacijos tvarkymo ar nuostatų, kuriomis neleidžiama jų perduoti, taikymo sritį, atitinkama valstybė narė gali leisti ombudsmenui susipažinti su tokia informacija arba dokumentu, jei ombudsmenas įsipareigoja tokią informaciją ar dokumentą tvarkyti pagal susitarimą su juos pateikiančia kompetentinga institucija. Bet kuriuo atveju pateikiamas dokumento aprašymas.

7.   Jei prašoma pagalba nebuvo suteikta, ombudsmenas apie tai praneša Europos Parlamentui, kuris imasi tinkamų veiksmų.

8.   Ombudsmenas, tyrimo metu nustatęs netinkamo administravimo atvejį, praneša apie tai atitinkamai institucijai, organui, tarnybai ar agentūrai ir prireikus pateikia rekomendacijas. Taip informuota institucija, organas, tarnyba ar agentūra per tris mėnesius pateikia ombudsmenui išsamią nuomonę. Atitinkamai institucijai, organui, tarnybai ar agentūrai pateikus pagrįstą prašymą, ombudsmenas gali tą terminą pratęsti ne ilgiau kaip dviem mėnesiais. Jei atitinkama institucija, organas, tarnyba ar agentūra nepateikia nuomonės iki trijų mėnesių termino arba pratęsto termino pabaigos, ombudsmenas gali nutraukti tyrimą be tokios nuomonės.

9.   Tuomet ombudsmenas siunčia pranešimą atitinkamai institucijai, organui, tarnybai ar agentūrai ir, jei tai būtina atsižvelgiant į nustatyto netinkamo administravimo atvejo pobūdį ar mastą, Europos Parlamentui. Savo pranešime ombudsmenas gali pateikti rekomendacijų. Ombudsmenas praneša skundo pateikėjui apie tyrimo rezultatus, atitinkamos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros pareikštą nuomonę bei visas ombudsmeno pranešime pateiktas rekomendacijas.

10.   Atlikdamas Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros veiklos tyrimą, kai tinkama, ombudsmenas gali savo iniciatyva arba Europos Parlamentui paprašius tinkamiausiu lygmeniu dalyvauti Europos Parlamento posėdyje.

11.   Kiek įmanoma, ombudsmenas siekia rasti sprendimą kartu su atitinkama institucija, organu, tarnyba ar agentūra, kad būtų panaikinta netinkamo administravimo praktika ir patenkintas skundas. Ombudsmenas praneša skundo pateikėjui apie siūlomą sprendimą ir atitinkamos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros pateiktas pastabas, jei tokių buvo. Jei skundo pateikėjas pageidauja, jis turi teisę bet kuriuo etapu pateikti ombudsmenui pastabas arba papildomą informaciją, kuri skundo pateikimo metu nebuvo žinoma.

12.   Kiekvienos metinės sesijos pabaigoje ombudsmenas pateikia Europos Parlamentui pranešimą apie savo atliktų tyrimų rezultatus. Į pranešimą įtraukiamas ombudsmeno rekomendacijų laikymosi lygio vertinimas ir išteklių, kuriais jis galėjo naudotis vykdydamas savo pareigas, tinkamumo vertinimas. Šie vertinimai gali būti pateikti ir kaip atskiri pranešimai.

4 straipsnis

Ombudsmenas ir jo darbuotojai nagrinėja prašymus dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais, išskyrus nurodytuosius 6 straipsnio 1 dalyje, laikydamiesi Reglamente (EB) Nr. 1049/2001 numatytų sąlygų ir apribojimų.

Nagrinėdamas skundus dėl teisės visuomenei susipažinti su Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros parengtais ar gautais dokumentais, ombudsmenas, atlikęs tinkamą analizę ir atsižvelgęs į visus būtinus aspektus, pateikia rekomendaciją dėl susipažinimo su tais dokumentais. Atitinkama institucija, organas, tarnyba ar agentūra reaguoja per Reglamente (EB) Nr. 1049/2001 numatytus laikotarpius. Jeigu atitinkama institucija, organas, tarnyba ar agentūra nesivadovauja ombudsmeno rekomendacija leisti susipažinti su dokumentais, ji tinkamai išdėsto savo atsisakymo priežastis. Tokiu atveju ombudsmenas informuoja skundo pateikėją apie esamas teisių gynimo priemones, įskaitant esamas kreipimosi į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą procedūras.

5 straipsnis

Ombudsmenas reguliariai vertina atitinkamose Sąjungos institucijose, organuose, tarnybose ir agentūrose pagal Pareigūnų tarnybos nuostatų 22a straipsnį (informavimas apie pažeidimą) taikomą politiką ir procedūras ir prireikus pateikia konkrečias gerinimo rekomendacijas, kad būtų visiškai užtikrinta pareigūnų ir kitų tarnautojų, informuojančių apie faktus pagal Pareigūnų tarnybos nuostatų 22a straipsnį, apsauga. Gavęs prašymą, ombudsmenas gali pareigūnams ir kitiems tarnautojams konfidencialiai teikti informaciją, nešališkas konsultacijas ir ekspertines gaires dėl tinkamo elgesio esant Pareigūnų tarnybos nuostatų 22a straipsnyje nurodytiems faktams, be kita ko, dėl atitinkamų Sąjungos teisės nuostatų taikymo srities.

Ombudsmenas taip pat gali pradėti tyrimus remdamasis informacija, kurią pateikė pareigūnai ar kiti tarnautojai, informuojantys apie faktus pagal Pareigūnų tarnybos nuostatų 22a straipsnį ir galintys teikti informaciją konfidencialiai ir anonimiškai, kai nurodomi faktai gali reikšti netinkamą Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros administravimą. Siekiant sudaryti sąlygas šiam tikslui pasiekti, galima netaikyti su slaptumu susijusių taikytinų pareigūnų tarnybos nuostatų.

6 straipsnis

1.   Ombudsmenas ir jo darbuotojai, kuriems taikomas SESV 339 straipsnis ir Euratomo sutarties 194 straipsnis, privalo neatskleisti informacijos ar dokumentų, kuriuos jie gavo atlikdami tyrimus. Nedarant poveikio 2 daliai, jiems visų pirma draudžiama atskleisti bet kokią ombudsmenui suteiktą įslaptintą informaciją ar dokumentus arba dokumentus, kurie patenka į Sąjungos teisės aktų dėl asmens duomenų apsaugos taikymo sritį, taip pat informaciją, kuri galėtų pakenkti skundo pateikėjui ar bet kuriam kitam susijusiam asmeniui.

2.   Jei ombudsmenas mano, kad atliekant tyrimą nustatyti faktai gali būti susiję su baudžiamąja teise, jis apie tai praneša kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybai bei Europos prokuratūrai tiek, kiek atitinkamas atvejis patenka į jų įgaliojimų sritį. Prireikus ombudsmenas taip pat informuoja apie tai Sąjungos instituciją, organą, tarnybą ar agentūrą, kuriai pavaldus atitinkamas pareigūnas ar kitas tarnautojas ir kuri gali taikyti Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų protokolo 17 straipsnio antrą pastraipą.

Ombudsmenas taip pat gali pranešti atitinkamai Sąjungos institucijai, organui, tarnybai ar agentūrai apie faktus, kurie kelia abejonių dėl jų darbuotojo elgesio, ir apie bet kokią nuolatinę veiklą, dėl kurios trukdoma vykstančiam tyrimui.

Ombudsmenas apie tokius pranešimus informuoja skundo pateikėją ir kitus susijusius asmenis, kurių tapatybė yra žinoma.

7 straipsnis

1.   Ombudsmenas gali bendradarbiauti su to paties tipo institucijomis valstybėse narėse, laikydamasis taikomų nacionalinės teisės aktų.

2.   Savo įgaliojimų srityje ombudsmenas bendradarbiauja su Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra ir kitomis institucijomis bei organais, vengdamas bet kokio dubliavimosi su jų vykdoma veikla.

8 straipsnis

1.   Ombudsmenas renkamas ir gali būti perrenkamas kitai kadencijai pagal SESV 228 straipsnio 2 dalį.

2.   Ombudsmenas parenkamas iš asmenų, kurie yra Sąjungos piliečiai, turi visas pilietines ir politines teises, visiškai užtikrina savo nepriklausomumą, nebuvo nacionalinių vyriausybių nariai ar Sąjungos institucijų darbuotojai per pastaruosius trejus metus ir atitinka nešališkumo reikalavimus, keliamus asmenims, siekiantiems užimti aukštas pareigas teisminėje institucijoje savo šalyje, ir turi pripažintą kompetenciją ir patirtį, kad galėtų atlikti ombudsmeno pareigas.

9 straipsnis

1.   Ombudsmenas baigia eiti Sutartyse ir šiame reglamente nurodytas pareigas pasibaigus kadencijos laikotarpiui arba jei atsistatydina ar yra atleidžiamas iš pareigų.

2.   Ombudsmenas toliau eina savo pareigas tol, kol paskiriamas naujas ombudsmenas, išskyrus atvejį, kai jis atleidžiamas iš pareigų.

3.   Ombudsmenui nustojus eiti pareigas dar prieš baigiantis kadencijai, per tris mėnesius nuo tada, kai pareigybė atsilaisvina, likusiam Europos Parlamento kadencijos laikotarpiui paskiriamas naujas ombudsmenas. Iki tol, kol bus išrinktas naujas ombudsmenas, už skubius klausimus, patenkančius į ombudsmeno įgaliojimų sritį, atsakingas 13 straipsnio 2 dalyje nurodytas sekretoriato vadovas.

10 straipsnis

Jei Europos Parlamentas ketina kreiptis dėl ombudsmeno atleidimo pagal SESV 228 straipsnio 2 dalį, prieš pateikdamas tokį prašymą jis išklauso ombudsmeną.

11 straipsnis

1.   Sutartyje ir šiame reglamente nurodytas pareigas ombudsmenas atlieka vadovaudamasis SESV 228 straipsnio 3 dalimi. Ombudsmenas nesiima jokių su nurodytų pareigų pobūdžiu nesuderinamų veiksmų.

2.   Pradėdamas eiti savo pareigas ombudsmenas iškilmingai prisiekia visos sudėties Teisingumo Teismui, kad eidamas Sutartyse ir šiame reglamente nurodytas pareigas jis bus visiškai nepriklausomas ir nešališkas ir kad tiek vykdydamas savo pareigas, tiek ir baigęs jas eiti jis visapusiškai paisys su jomis susijusių įsipareigojimų. Iškilminga priesaika visų pirma apima pareigą elgtis sąžiningai ir diskretiškai, kiek tai susiję su jam baigus eiti savo pareigas pateikiamų pasiūlymų eiti tam tikras kitas pareigas ar tam tikrų privilegijų priėmimu.

12 straipsnis

1.   Savo kadencijos metu ombudsmenas negali turėti jokių kitų politinių ar administracinių pareigų ar dirbti kito mokamo ar nemokamo darbo.

2.   Ombudsmeno atlyginimas, išmokos ir pensija yra tokio paties lygio kaip Teisingumo Teismo teisėjo.

3.   Ombudsmenui ir jo sekretoriato pareigūnams ir kitiems tarnautojams taikomi Protokolo Nr. 7 11–14 ir 17 straipsniai.

13 straipsnis

1.   Ombudsmenui skiriamas tinkamas biudžetas, kuris turi būti pakankamas siekiant užtikrinti ombudsmeno nepriklausomumą ir sudaryti sąlygas vykdyti Sutartyse ir šiame reglamente nurodytas pareigas.

2.   Ombudsmenui padeda sekretoriatas. Ombudsmenas skiria sekretoriato vadovą.

3.   Ombudsmenas turėtų siekti, kad būtų užtikrinta Ombudsmeno sekretoriato sudėties lyčių lygybė.

4.   Ombudsmeno sekretoriato pareigūnams ir kitiems tarnautojams taikomos Sąjungos pareigūnams ir kitiems tarnautojams taikytinos taisyklės ir nuostatos. Pareigūnų ir tarnautojų skaičius nustatomas kasmet tvirtinant biudžetą ir turi būti pakankamas atsižvelgiant į tinkamo ombudsmeno pareigų vykdymo būtinybę ir darbo krūvį.

5.   Sąjungos ir valstybių narių pareigūnai ir tarnautojai, paskirti į ombudsmeno sekretoriatą, perkeliami tarnybos interesais, jiems užtikrinama teisė automatiškai grįžti į tą instituciją, organą, tarnybą ar agentūrą, kurioje jie dirbo anksčiau.

6.   Su savo darbuotojais susijusiais klausimais ombudsmenas turi tokį pat statusą kaip institucijos pagal Pareigūnų tarnybos nuostatų 1a straipsnį.

14 straipsnis

Ombudsmenas įvertina procedūras, taikomas siekiant užkirsti kelią bet kokios rūšies ir pobūdžio priekabiavimui Sąjungos institucijose, organuose, tarnybose ir agentūrose ir mechanizmus, skirtus nubausti už priekabiavimą atsakingus asmenis. Ombudsmenas parengia atitinkamas išvadas, ar tos procedūros atitinka proporcingumo, tinkamumo ir aktyvių veiksmų principus ir ar jos suteikia nukentėjusiems asmenims veiksmingą apsaugą ir paramą.

Ombudsmenas laiku išnagrinėja, ar Sąjungos institucijos, organai, tarnybos ir agentūros tinkamai nagrinėja bet kokios rūšies ir pobūdžio priekabiavimo atvejus ir teisingai taiko numatytas su skundais toje srityje susijusias procedūras. Ombudsmenas parengia atitinkamas išvadas šiuo klausimu.

Ombudsmenas sekretoriate paskiria asmenį ar struktūrą, turinčią žinių priekabiavimo srityje, galinčią laiku įvertinti, ar Sąjungos institucijose, organuose, tarnybose ir agentūrose yra tinkamai sprendžiami bet kokios rūšies ir pobūdžio priekabiavimo atvejai, įskaitant seksualinį priekabiavimą, ir prireikus galinčią teikti konsultacijas savo pareigūnams ir kitiems tarnautojams.

15 straipsnis

Ombudsmeno buveinė yra Europos Parlamento buveinėje.

16 straipsnis

Bet koks su šio reglamento taikymu susijęs pranešimas valstybių narių nacionalinėms institucijoms pateikiamas per valstybių narių nuolatines atstovybes Sąjungoje.

17 straipsnis

Ombudsmenas priima šio reglamento įgyvendinimo nuostatas. Jos atitinka šį reglamentą ir apima nuostatas bent jau dėl:

| a) | skundą pateikusio asmens ir atitinkamos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros procesinių teisių; |
| --- | --- |

a)

skundą pateikusio asmens ir atitinkamos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros procesinių teisių;

| b) | pareigūnų ar kitų tarnautojų, pranešančių apie seksualinio priekabiavimo atvejus ir apie Sąjungos teisės pažeidimus Sąjungos institucijose, organuose, tarnybose ar agentūrose, kaip numatyta Pareigūnų tarnybos nuostatų 22a straipsnyje (informavimas apie pažeidimą), apsaugos; |
| --- | --- |

b)

pareigūnų ar kitų tarnautojų, pranešančių apie seksualinio priekabiavimo atvejus ir apie Sąjungos teisės pažeidimus Sąjungos institucijose, organuose, tarnybose ar agentūrose, kaip numatyta Pareigūnų tarnybos nuostatų 22a straipsnyje (informavimas apie pažeidimą), apsaugos;

| c) | skundo gavimo, tvarkymo ir nagrinėjimo nutraukimo; |
| --- | --- |

c)

skundo gavimo, tvarkymo ir nagrinėjimo nutraukimo;

| d) | tyrimų savo iniciatyva; |
| --- | --- |

d)

tyrimų savo iniciatyva;

| e) | paskesnių tyrimų; ir |
| --- | --- |

e)

paskesnių tyrimų; ir

| f) | informacijos rinkimo veiksmų. |
| --- | --- |

f)

informacijos rinkimo veiksmų.

18 straipsnis

Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas panaikinamas.

19 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja pirmą kito mėnesio po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

---

(1)  1994 m. kovo 9 d. Europos Parlamento sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas dėl Ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų (OL L 113, 1994 5 4, p. 15).

1

(2)  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

2

(3)  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

3

(4)  OL L 56, 1968 3 4, p. 1.

4

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2019 m. vasario 12 d., antradienis

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/191 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/191

---

P8_TA(2019)0063

ES ir Dramblio Kaulo Kranto žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas (2018–2024 m.) ***

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo įgyvendinamas Europos Sąjungos ir Dramblio Kaulo Kranto Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas (2018–2024 m.), sudarymo projekto (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 449/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10858/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10858/2018),

| — | atsižvelgdamas į protokolą, kuriuo įgyvendinamas Europos Sąjungos ir Dramblio Kaulo Kranto Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas (2018–2024) (10856/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į protokolą, kuriuo įgyvendinamas Europos Sąjungos ir Dramblio Kaulo Kranto Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas (2018–2024) (10856/2018),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0387/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0387/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 12 d. ne teisėkūros rezoliuciją (1) dėl sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 12 d. ne teisėkūros rezoliuciją (1) dėl sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A8-0030/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A8-0030/2019),

| 1. | pritaria protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Dramblio Kaulo Kranto Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0064.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/192 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/192

---

P8_TA(2019)0064

ES ir Dramblio Kaulo Kranto žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas (2018–2024 m.) (rezoliucija)

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo įgyvendinamas Europos Sąjungos ir Dramblio Kaulo Kranto Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas (2018–2024 m.), sudarymo projekto (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267M(NLE))

(2020/C 449/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10858/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10858/2018),

| — | atsižvelgdamas į protokolą, kuriuo įgyvendinamas Europos Sąjungos ir Dramblio Kaulo Kranto Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas (2018–2024) (10856/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į protokolą, kuriuo įgyvendinamas Europos Sąjungos ir Dramblio Kaulo Kranto Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas (2018–2024) (10856/2018),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį, į 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir į 218 straipsnio 7 dalį (C8-0387/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį, į 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir į 218 straipsnio 7 dalį (C8-0387/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 12 d. teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 12 d. teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0034/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0034/2019),

| A. | kadangi Komisija ir Dramblio Kaulo Kranto vyriausybė derėjosi dėl naujo tausios žvejybos partnerystės susitarimo (ES ir Dramblio Kaulo Kranto tausios žvejybos partnerystės susitarimo) ir dėl jo įgyvendinimo protokolo šešerių metų laikotarpiui; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija ir Dramblio Kaulo Kranto vyriausybė derėjosi dėl naujo tausios žvejybos partnerystės susitarimo (ES ir Dramblio Kaulo Kranto tausios žvejybos partnerystės susitarimo) ir dėl jo įgyvendinimo protokolo šešerių metų laikotarpiui;

| B. | kadangi bendras ES ir Dramblio Kaulo Kranto tausios žvejybos partnerystės susitarimo tikslas – didinti ES ir Dramblio Kaulo Kranto bendradarbiavimą žuvininkystės srityje atsižvelgiant į abiejų šalių interesus, skatinant tvarią žuvininkystės politiką ir tausų žuvininkystės išteklių naudojimą Dramblio Kaulo Kranto išskirtinėje ekonominėje zonoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi bendras ES ir Dramblio Kaulo Kranto tausios žvejybos partnerystės susitarimo tikslas – didinti ES ir Dramblio Kaulo Kranto bendradarbiavimą žuvininkystės srityje atsižvelgiant į abiejų šalių interesus, skatinant tvarią žuvininkystės politiką ir tausų žuvininkystės išteklių naudojimą Dramblio Kaulo Kranto išskirtinėje ekonominėje zonoje;

| C. | kadangi žvejybos galimybių išnaudojimas pagal ankstesnį ES ir Dramblio Kaulo Kranto tausios žvejybos partnerystės susitarimą vidutiniškai siekė 79 proc. – iš esmės tai visai neblogas rodiklis; kadangi ūdomis žvejojantys laivai tuo laikotarpiu vis dėlto neišnaudojo turimų žvejybos galimybių; |
| --- | --- |

C.

kadangi žvejybos galimybių išnaudojimas pagal ankstesnį ES ir Dramblio Kaulo Kranto tausios žvejybos partnerystės susitarimą vidutiniškai siekė 79 proc. – iš esmės tai visai neblogas rodiklis; kadangi ūdomis žvejojantys laivai tuo laikotarpiu vis dėlto neišnaudojo turimų žvejybos galimybių;

| D. | kadangi vienas po kito sudaryti ES ir Dramblio Kaulo Kranto tausios žvejybos susitarimai padėjo Dramblio Kaulo Kranto ekonomikai, nes buvo samdomi vietos jūreiviai ir naudojamasi Abidžano uostu bei konservavimo įrenginiais, panaudojama ES tunų žvejybos seinerių priegauda ir sustiprinti vietos stebėsenos pajėgumai (nors apskritai jie laikomi nedideliais); |
| --- | --- |

D.

kadangi vienas po kito sudaryti ES ir Dramblio Kaulo Kranto tausios žvejybos susitarimai padėjo Dramblio Kaulo Kranto ekonomikai, nes buvo samdomi vietos jūreiviai ir naudojamasi Abidžano uostu bei konservavimo įrenginiais, panaudojama ES tunų žvejybos seinerių priegauda ir sustiprinti vietos stebėsenos pajėgumai (nors apskritai jie laikomi nedideliais);

| E. | kadangi ES ir Dramblio Kaulo Kranto tausios žvejybos partnerystės susitarimas turėtų skatinti veiksmingesnį darnų Dramblio Kaulo Kranto žvejų bendruomenių ir susijusių pramonės šakų bei veiklos vystymąsi; kadangi pagal Protokolą teikiama parama turi atitikti nacionalinius plėtros planus, visų pirma Žuvų veisimo, žvejybos ir akvakultūros plėtros strateginį planą, ir Mėlynojo augimo veiksmų planą, parengtą kartu su Jungtinėmis Tautomis, siekiant didinti gamybą šiame sektoriuje ir jo profesionalumą, kad būtų patenkinti gyventojų maisto ir užimtumo poreikiai; kadangi, remiantis minėtuoju strateginiu planu, šiems tikslams pasiekti reikia skirti daugiau kaip 140 mln. EUR biudžetą; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES ir Dramblio Kaulo Kranto tausios žvejybos partnerystės susitarimas turėtų skatinti veiksmingesnį darnų Dramblio Kaulo Kranto žvejų bendruomenių ir susijusių pramonės šakų bei veiklos vystymąsi; kadangi pagal Protokolą teikiama parama turi atitikti nacionalinius plėtros planus, visų pirma Žuvų veisimo, žvejybos ir akvakultūros plėtros strateginį planą, ir Mėlynojo augimo veiksmų planą, parengtą kartu su Jungtinėmis Tautomis, siekiant didinti gamybą šiame sektoriuje ir jo profesionalumą, kad būtų patenkinti gyventojų maisto ir užimtumo poreikiai; kadangi, remiantis minėtuoju strateginiu planu, šiems tikslams pasiekti reikia skirti daugiau kaip 140 mln. EUR biudžetą;

| F. | kadangi ES per Europos plėtros fondą Dramblio Kaulo Krantui į daugiametį biudžetą įneša 273 mln. EUR, skirdama lėšas, be kita ko, infrastruktūrai, sveikatos priežiūrai ir humanitarinei pagalbai; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES per Europos plėtros fondą Dramblio Kaulo Krantui į daugiametį biudžetą įneša 273 mln. EUR, skirdama lėšas, be kita ko, infrastruktūrai, sveikatos priežiūrai ir humanitarinei pagalbai;

| 1. | mano, kad ES ir Dramblio Kaulo Kranto žvejybos partnerystės susitarimu turi būti siekiama dviejų vienodos svarbos tikslų: 1) sudaryti galimybes Sąjungos laivams žvejoti Dramblio Kaulo Kranto išskirtinėje ekonominėje zonoje, remiantis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir nepažeidžiant regioninių organizacijų, kurioms Dramblio Kaulo Krantas priklauso (visų pirma ICCAT), žuvų išsaugojimo ir valdymo priemonių arba neviršijant esamo perviršio; 2) skatinti ES ir Dramblio Kaulo Kranto bendradarbiavimą siekiant užtikrinti tvarią žuvininkystės politiką ir atsakingą žuvų išteklių naudojimą Dramblio Kaulo Kranto žvejybos rajone, taip pat prisidėti prie darnios Dramblio Kaulo Kranto žuvininkystės sektoriaus plėtros vykdant ekonominį, finansinį, techninį ir mokslinį bendradarbiavimą ir nepažeidžiant savarankiškų Dramblio Kaulo Kranto sprendimų ir strategijų, susijusių su šiuo plėtojimu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į 2017 m. rugsėjo mėn. atlikto ES ir Dramblio Kaulo Kranto tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolo retrospektyvaus ir perspektyvinio vertinimo rezultatus, pagal kuriuos teigiama, kad 2013–2018 m. tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolas apskritai pasirodė esąs veiksmingas, efektyvus, tinkamas atsižvelgiant į susijusius interesus ir suderinamas su Dramblio Kaulo Kranto sektorių politika, labai gerai suinteresuotųjų šalių priimamas, ir jame rekomenduojama sudaryti naują protokolą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | laikosi nuomonės, kad ES ir Dramblio Kaulo Kranto tausios žvejybos partnerystės susitarimas ir jo protokolas, juos įgyvendinant ir galbūt peržiūrint ir (arba) atnaujinant, turi būti derinami su Žuvų veisimo, žvejybos ir akvakultūros plėtros strateginiu planu ir Mėlynojo augimo veiksmų planu, skirtais Dramblio Kaulo Kranto žuvininkystės sektoriui plėtoti, ir pagal juos turėtų būti numatyta:






  — | gerinti valdymą – rengti ir tvirtinti teisės aktus ir remtis valdymo planais; |
| --- | --- | --- |

3.

—

gerinti valdymą – rengti ir tvirtinti teisės aktus ir remtis valdymo planais;

| — | griežtinti kontrolę ir priežiūrą Dramblio Kaulo Kranto išskirtinėje ekonominėje zonoje; |
| --- | --- |

—

griežtinti kontrolę ir priežiūrą Dramblio Kaulo Kranto išskirtinėje ekonominėje zonoje;

| — | stiprinti kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba priemones, taip pat vidaus vandenyse; |
| --- | --- |

—

stiprinti kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba priemones, taip pat vidaus vandenyse;

| — | sudaryti sąlygas statyti ir (arba) renovuoti iškrovimo krantines ir uostus, taip pat Abidžano uoste, tačiau ne vien jame; |
| --- | --- |

—

sudaryti sąlygas statyti ir (arba) renovuoti iškrovimo krantines ir uostus, taip pat Abidžano uoste, tačiau ne vien jame;

| — | gerinti sąlygas rūkyklose, ypatingą dėmesį skiriant moterims, ir taip sukurti veiksmingesnę rūkymo sistemą; |
| --- | --- |

—

gerinti sąlygas rūkyklose, ypatingą dėmesį skiriant moterims, ir taip sukurti veiksmingesnę rūkymo sistemą;

| — | gerinti darbo sąlygas moterims, nes jos yra pagrindinės priegaudos tvarkytojos; |
| --- | --- |

—

gerinti darbo sąlygas moterims, nes jos yra pagrindinės priegaudos tvarkytojos;

| — | sukurti saugomas jūrų teritorijas; |
| --- | --- |

—

sukurti saugomas jūrų teritorijas;

| — | stiprinti partnerystę su trečiosiomis šalimis sudarant žuvininkystės susitarimus, užtikrinti skaidrumą skelbiant šių susitarimų turinį ir parengti regioninę mokymo ir stebėtojų naudojimo programą; |
| --- | --- |

—

stiprinti partnerystę su trečiosiomis šalimis sudarant žuvininkystės susitarimus, užtikrinti skaidrumą skelbiant šių susitarimų turinį ir parengti regioninę mokymo ir stebėtojų naudojimo programą;

| — | sudaryti galimybes statyti žuvų turgus; |
| --- | --- |

—

sudaryti galimybes statyti žuvų turgus;

| — | sudaryti sąlygas stiprinti organizacijas, atstovaujančias žuvininkystės sektoriuje dirbančioms moterims ir vyrams, ypač smulkiosios žvejybos organizacijas, ir taip padėti stiprinti techninius, valdymo ir derybų pajėgumus; |
| --- | --- |

—

sudaryti sąlygas stiprinti organizacijas, atstovaujančias žuvininkystės sektoriuje dirbančioms moterims ir vyrams, ypač smulkiosios žvejybos organizacijas, ir taip padėti stiprinti techninius, valdymo ir derybų pajėgumus;

| — | padėti steigti ir (arba) rekonstruoti pagrindinio ir profesinio mokymo centrus, taip gerinant žvejų ir jūreivių kvalifikaciją; |
| --- | --- |

—

padėti steigti ir (arba) rekonstruoti pagrindinio ir profesinio mokymo centrus, taip gerinant žvejų ir jūreivių kvalifikaciją;

| — | didinti mokslinių tyrimų pajėgumus ir gebėjimą stebėti žuvininkystės išteklius; |
| --- | --- |

—

didinti mokslinių tyrimų pajėgumus ir gebėjimą stebėti žuvininkystės išteklius;

| — | bendrai gerinti jūros išteklių tvarumą; |
| --- | --- |

—

bendrai gerinti jūros išteklių tvarumą;

| 4. | mano, kad taisyklės dėl AKR šalių jūreivių samdymo ES žvejybos laivuose – jie sudaro 20 proc. įgulos – galėtų būti platesnio užmojo; pakartoja, kad reikia tvirtai laikytis Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) principų ir ragina pasirašyti TDO konvenciją Nr. 188, pagal kurią būtų privaloma laikytis bendrųjų darbuotojų laisvės burtis į asociacijas ir laisvų kolektyvinių derybų, taip pat nediskriminavimo užimtumo ir darbo srityse principų; taip pat ragina apsvarstyti vietos jūrininkų profesinių sąjungų reikalavimus, kad AKR šalių jūreiviams būtų patikimiau užtikrinama socialinė apsauga, sveikatos priežiūra ir teisė į pensiją; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad reikėtų surinkti informaciją apie naudą, kurią protokolo taikymas duoda vietos ekonomikai (užimtumui, infrastruktūrai, pažangai socialinėje srityje); |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad pageidautina pagerinti duomenų apie visą žuvų laimikį (tikslinių rūšių žuvis ir priegaudą), taip pat duomenų apie žuvininkystės išteklių apsaugos būklę kiekį ir tikslumą ir pagerinti paramos sektoriui finansavimo panaudojimą, kad būtų galima tiksliau įvertinti susitarimo poveikį jūrų ekosistemai ir žvejų bendruomenėms; ragina Komisiją padėti užtikrinti, kad už susitarimo įgyvendinimo priežiūrą atsakingos institucijos, įskaitant šiuo tikslu įsteigiamą jungtinį mokslinį komitetą, galėtų reguliariai ir skaidriai vykdyti veiklą, kurioje taip pat dalyvautų smulkiųjų žvejų ir žuvies rūkytojų moterų asociacijos, profesinės sąjungos, pakrančių bendruomenių atstovai ir Dramblio Kaulo Kranto pilietinės visuomenės organizacijos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją ir valstybes nares, vykdant Dramblio Kaulo Krantui skirtą bendradarbiavimo ir oficialios paramos vystymuisi politiką, atsižvelgti į tai, kad Europos plėtros fondas ir šiame tausios žvejybos partnerystės susitarime sektoriui numatyta parama turėtų papildyti vienas kitą siekiant greičiau ir veiksmingiau prisidėti prie vietos žvejų bendruomenių įgalėjimo ir prie to, kad Dramblio Kaulo Krantas galėtų visapusiškai naudotis suverenia teise valdyti šalies išteklius; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prašo Komisiją paraginti Dramblio Kaulo Kranto Respubliką naudoti pagal protokolą numatytą finansinį įnašą savo nacionalinės žuvininkystės pramonės tvarumui stiprinti, skatinant vietos investicijų ir pramonės projektų paklausą bei kuriant darbo vietas vietoje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją persiųsti Parlamentui ir viešai paskelbti susitarimo 9 straipsnyje numatyto jungtinio komiteto susitikimų protokolus ir išvadas, protokolo 4 straipsnyje numatytą daugiametę sektoriaus programą ir metinių vertinimų išvadas; ragina Komisiją leisti Parlamento atstovams dalyvauti jungtinio komiteto posėdžiuose stebėtojų teisėmis ir skatinti juose dalyvauti Dramblio Kaulo Kranto žvejų bendruomenių atstovus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją ir Tarybą, kad jos, neviršydamos savo įgaliojimų, nedelsdamos ir išsamiai informuotų Parlamentą visais procedūrų, susijusių su protokolu ir, jei taikoma, jo atnaujinimu, etapais, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 10 dalyje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Dramblio Kaulo Kranto vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0063.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/195 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/195

---

P8_TA(2019)0065

ES ir Maroko tausios žvejybos partnerystės susitarimas ***

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės tausios žvejybos partnerystės susitarimo, jo įgyvendinimo protokolo ir prie susitarimo pridedamų laiškų, kuriais pasikeista, sudarymo projekto (14367/2018 – C8-0033/2019 – 2018/0349(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 449/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14367/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14367/2018),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės tausios žvejybos partnerystės susitarimo, jo įgyvendinimo protokolo ir prie minėto susitarimo pridedamų laiškų, kuriais pasikeista, projektą (12983/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės tausios žvejybos partnerystės susitarimo, jo įgyvendinimo protokolo ir prie minėto susitarimo pridedamų laiškų, kuriais pasikeista, projektą (12983/2018),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0033/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0033/2019),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0027/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0027/2019),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Maroko Karalystės vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/196 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/196

---

P8_TA(2019)0066

Susitarimas, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje ***

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl susitarimo, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (10784/2018 – C8-0431/2018 – 2018/0239(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 449/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10784/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10784/2018),

| — | atsižvelgdamas į Susitarimo, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje, projektą (10788/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Susitarimo, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje, projektą (10788/2018),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0431/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0431/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A8-0016/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A8-0016/2019),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir kitų susitarimo šalių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/197 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/197

---

P8_TA(2019)0067

ES ir Meksikos ekonominės partnerystės, politinio koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimo protokolas (Kroatijos įstojimas) ***

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Meksikos Jungtinių Valstijų ekonominės partnerystės, politinio koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimo trečiojo papildomo protokolo sudarymo Europos Sąjungos bei jos valstybių narių vardu, siekiant atsižvelgti į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą projekto (15383/2017 – C8-0489/2018 – 2017/0319(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 449/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (15383/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (15383/2017),

| — | atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Meksikos Jungtinių Valstijų ekonominės partnerystės, politinio koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimo trečiąjį papildomą protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą (15410/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Meksikos Jungtinių Valstijų ekonominės partnerystės, politinio koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimo trečiąjį papildomą protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą (15410/2017),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 207 bei 211 straipsnius ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0489/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 207 bei 211 straipsnius ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0489/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A8-0066/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A8-0066/2019),

| 1. | pritaria protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Meksikos Jungtinių Valstijų parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/198 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/198

---

P8_TA(2019)0068

ES kovos su sukčiavimu programa ***I

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES kovos su sukčiavimu programos (COM(2018)0386 – C8-0236/2018 – 2018/0211(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0386), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0386),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 33 bei 325 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0236/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 33 bei 325 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0236/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 15 d. Audito Rūmų nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 15 d. Audito Rūmų nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0064/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0064/2019),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nurodo, kad pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto nurodytas finansinis paketas yra tik nuoroda teisėkūros institucijai ir negali būti nustatytas, kol nebus pasiektas susitarimas dėl pasiūlymo dėl reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL C 10, 2019 1 10, p. 1.

---

P8_TC1-COD(2018)0211

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl ES kovos su sukčiavimu programos

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 33 ir 325 straipsnius,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Audito Rūmų nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 325 straipsnyje reikalaujama, kad Sąjunga ir valstybės narės kovotų su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla. Sąjunga turėtų remti šiose srityse vykdomą veiklą; |
| --- | --- |

(1)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 325 straipsnyje reikalaujama, kad Sąjunga ir valstybės narės kovotų su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla. Sąjunga turėtų remti šiose srityse vykdomą veiklą;

| (2) | ankstesnė parama tokiai veiklai, teikta pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 804/2004/EB (3) (programa „Hercule“), kuris buvo iš dalies pakeistas ir kurio galiojimas buvo pratęstas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 878/2007/EB (4) (programa „Hercule II“) ir kuris buvo panaikintas ir pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 250/2014 (5) (programa „Hercule III“), leido sustiprinti Sąjungos ir valstybių narių veiklą kovojant su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla; |
| --- | --- |

(2)

ankstesnė parama tokiai veiklai, teikta pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 804/2004/EB (3) (programa „Hercule“), kuris buvo iš dalies pakeistas ir kurio galiojimas buvo pratęstas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 878/2007/EB (4) (programa „Hercule II“) ir kuris buvo panaikintas ir pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 250/2014 (5) (programa „Hercule III“), leido sustiprinti Sąjungos ir valstybių narių veiklą kovojant su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla;

| (3) | Europos žemės ūkio garantijų fondui ir Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (6), Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui (7), Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondui ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonei (8), Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondui (9) ir pasirengimo narystei paramai (10) skirtuose sektorių teisės aktuose nustatytas reikalavimas 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu ir vėliau teikti paramą valstybėms narėms, šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms per Pažeidimų valdymo sistemą (IMS) pranešant apie Sąjungos finansiniams interesams kenkiančius pažeidimus ir sukčiavimą. IMS yra saugių elektroninių ryšių priemonė, kuria valstybėms narėms, šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms sudaromos geresnės sąlygos vykdyti pareigą pranešti apie nustatytus pažeidimus ir padedama tuos pažeidimus valdyti ir analizuoti; |
| --- | --- |

(3)

Europos žemės ūkio garantijų fondui ir Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (6), Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui (7), Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondui ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonei (8), Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondui (9) ir pasirengimo narystei paramai (10) skirtuose sektorių teisės aktuose nustatytas reikalavimas 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu ir vėliau teikti paramą valstybėms narėms, šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms per Pažeidimų valdymo sistemą (IMS) pranešant apie Sąjungos finansiniams interesams kenkiančius pažeidimus ir sukčiavimą. IMS yra saugių elektroninių ryšių priemonė, kuria valstybėms narėms, šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms sudaromos geresnės sąlygos vykdyti pareigą pranešti apie nustatytus pažeidimus ir padedama tuos pažeidimus valdyti ir analizuoti;

| (3a) | reikia mažinti valstybių narių teisinių ir administracinių sistemų įvairovę, kad būtų šalinami pažeidimai ir kovojama su sukčiavimu. Pažeidimų skaičiaus svyravimas gali būti susijęs su daugiamečio programavimo ciklų raida ir vėlavimu pateikti ataskaitas. Todėl reikia nustatyti vienodą duomenų apie pažeidimus ir sukčiavimo atvejus rinkimo iš valstybių narių sistemą, kad būtų galima standartizuoti pranešimo procesą bei užtikrinti teikiamų duomenų kokybę ir palyginamumą; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(3a)

reikia mažinti valstybių narių teisinių ir administracinių sistemų įvairovę, kad būtų šalinami pažeidimai ir kovojama su sukčiavimu. Pažeidimų skaičiaus svyravimas gali būti susijęs su daugiamečio programavimo ciklų raida ir vėlavimu pateikti ataskaitas. Todėl reikia nustatyti vienodą duomenų apie pažeidimus ir sukčiavimo atvejus rinkimo iš valstybių narių sistemą, kad būtų galima standartizuoti pranešimo procesą bei užtikrinti teikiamų duomenų kokybę ir palyginamumą; [1 pakeit.]

| (3b) | Komisijos ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) prevencijos veiklos svarba neginčytina, taip pat svarbu gerinti ankstyvojo nustatymo ir draudimo dalyvauti procedūroje sistemos (EDES) ir Kovos su sukčiavimu informacinės sistemos (AFIS) taikymą ir užbaigti rengti nacionalines kovos su sukčiavimu strategijas. Vykdant šią veiklą būtina parengti visų Sąjungos politikos įgyvendinimo procesų (įskaitant kvietimus teikti pasiūlymus, taikymą, vertinimą, įgyvendinimą ir mokėjimus) skaitmeninimo sistemą, kurią turėtų taikyti visos valstybės narės; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(3b)

Komisijos ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) prevencijos veiklos svarba neginčytina, taip pat svarbu gerinti ankstyvojo nustatymo ir draudimo dalyvauti procedūroje sistemos (EDES) ir Kovos su sukčiavimu informacinės sistemos (AFIS) taikymą ir užbaigti rengti nacionalines kovos su sukčiavimu strategijas. Vykdant šią veiklą būtina parengti visų Sąjungos politikos įgyvendinimo procesų (įskaitant kvietimus teikti pasiūlymus, taikymą, vertinimą, įgyvendinimą ir mokėjimus) skaitmeninimo sistemą, kurią turėtų taikyti visos valstybės narės; [2 pakeit.]

| (4) | Tarybos reglamente (EB) Nr. 515/97 (11) ir Tarybos sprendime 2009/917/TVR (12) nustatyta, kad Sąjunga turi remti valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbą ir jų bei Komisijos bendradarbiavimą, siekdama užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą; |
| --- | --- |

(4)

Tarybos reglamente (EB) Nr. 515/97 (11) ir Tarybos sprendime 2009/917/TVR (12) nustatyta, kad Sąjunga turi remti valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbą ir jų bei Komisijos bendradarbiavimą, siekdama užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą;

| (5) | ta parama teikiama įvairiai operatyvinei veiklai. Ši veikla vykdoma ir per Kovos su sukčiavimu informacinę sistemą (AFIS) – informacinių technologijų platformą, kurią sudaro taikomosios programos, veikiančios Komisijos valdomos bendros informacinės sistemos pagrindu. AFIS platformoje veikia ir IMS. Siekiant užtikrinti tokios sistemos tvarumą, būtinas stabilus ir nuspėjamas daugiametis jos finansavimas; |
| --- | --- |

(5)

ta parama teikiama įvairiai operatyvinei veiklai. Ši veikla vykdoma ir per Kovos su sukčiavimu informacinę sistemą (AFIS) – informacinių technologijų platformą, kurią sudaro taikomosios programos, veikiančios Komisijos valdomos bendros informacinės sistemos pagrindu. AFIS platformoje veikia ir IMS. Siekiant užtikrinti tokios sistemos tvarumą, būtinas stabilus ir nuspėjamas daugiametis jos finansavimas;

| (6) | siekiant didinti sąveiką, biudžeto lankstumą ir supaprastinti valdymą, Sąjungos parama Sąjungos finansinių interesų apsaugos, pranešimų apie pažeidimus, tarpusavio administracinės pagalbos ir bendradarbiavimo muitinės ir žemės ūkio klausimais srityse turėtų būti racionalizuota ir teikiama pagal vieną programą – ES kovos su sukčiavimu programą (toliau – Programa),
  nedarant poveikio teisėkūros institucijų vykdomai veiksmingai Programos įgyvendinimo kontrolei
  ; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

siekiant didinti sąveiką, biudžeto lankstumą ir supaprastinti valdymą, Sąjungos parama Sąjungos finansinių interesų apsaugos, pranešimų apie pažeidimus, tarpusavio administracinės pagalbos ir bendradarbiavimo muitinės ir žemės ūkio klausimais srityse turėtų būti racionalizuota ir teikiama pagal vieną programą – ES kovos su sukčiavimu programą (toliau – Programa),
  nedarant poveikio teisėkūros institucijų vykdomai veiksmingai Programos įgyvendinimo kontrolei
  ; [3 pakeit.]

| (7) | tuo tikslu Programoje derinamas komponentas, pagrįstas programa „Hercule“, komponentas, kuriuo užtikrinamas IMS finansavimas, ir komponentas, pagal kurį finansuojama veikla, kurią Komisijai pavesta vykdyti pagal Reglamentą (EB) Nr. 515/97, įskaitant AFIS platformą; |
| --- | --- |

(7)

tuo tikslu Programoje derinamas komponentas, pagrįstas programa „Hercule“, komponentas, kuriuo užtikrinamas IMS finansavimas, ir komponentas, pagal kurį finansuojama veikla, kurią Komisijai pavesta vykdyti pagal Reglamentą (EB) Nr. 515/97, įskaitant AFIS platformą;

| (7a) | Sąjungos finansinių interesų apsauga turėtų būti taikoma visiems Sąjungos biudžeto aspektams, susijusiems tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis. Šiomis aplinkybėmis reikėtų tinkamai atsižvelgti į tai, kad Programa yra vienintelė, kurią taikant konkrečiai saugoma Sąjungos biudžeto išlaidų sritis; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(7a)

Sąjungos finansinių interesų apsauga turėtų būti taikoma visiems Sąjungos biudžeto aspektams, susijusiems tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis. Šiomis aplinkybėmis reikėtų tinkamai atsižvelgti į tai, kad Programa yra vienintelė, kurią taikant konkrečiai saugoma Sąjungos biudžeto išlaidų sritis; [4 pakeit.]

| (8) | AFIS platforma apima keletą informacinių sistemų, be kita ko, Muitinės informacinę sistemą (MIS). MIS yra automatizuota informacinė sistema, kurios paskirtis – padėti valstybėms narėms vykdyti operacijų, kuriomis pažeidžiami muitinės ar žemės ūkio srities teisės aktai, prevenciją, jas tirti ir už jas patraukti baudžiamojon atsakomybėn, greičiau platinant informaciją ir taip didinant valstybių narių muitinių administracijų bendradarbiavimo ir kontrolės procedūrų efektyvumą. MIS leidžia tiek administracinio, tiek policijos bendradarbiavimo bylas tvarkyti naudojantis bendra infrastruktūra. Administracinio bendradarbiavimo tikslais MIS teisinis pagrindas yra Reglamentas (EB) Nr. 515/97, priimtas remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 33 ir 325 straipsniais.
  Policijos bendradarbiavimo tikslais MIS teisinis pagrindas yra Sprendimas Nr. 2009/917/TVR, priimtas remiantis Europos Sąjungos sutarties 30 straipsnio 1 dalies a punktu ir 34 straipsnio 2 dalies c punktu. Atskirti MIS policijos bendradarbiavimo ir administracinio bendradarbiavimo rėmimo funkcijas nėra techninės galimybės, nes jos abi atliekamos remiantis viena bendra informacinių technologijų sistema. Atsižvelgiant į tai, kad pati MIS yra tik viena iš keleto AFIS pagrindu veikiančių informacinių sistemų, o MIS policijos bendradarbiavimo bylų skaičius yra mažesnis už administracinio bendradarbiavimo bylų skaičių, galima laikyti, kad AFIS policijos bendradarbiavimo rėmimo funkcija papildo administracinio bendradarbiavimo rėmimo funkciją; |
| --- | --- |

(8)

AFIS platforma apima keletą informacinių sistemų, be kita ko, Muitinės informacinę sistemą (MIS). MIS yra automatizuota informacinė sistema, kurios paskirtis – padėti valstybėms narėms vykdyti operacijų, kuriomis pažeidžiami muitinės ar žemės ūkio srities teisės aktai, prevenciją, jas tirti ir už jas patraukti baudžiamojon atsakomybėn, greičiau platinant informaciją ir taip didinant valstybių narių muitinių administracijų bendradarbiavimo ir kontrolės procedūrų efektyvumą. MIS leidžia tiek administracinio, tiek policijos bendradarbiavimo bylas tvarkyti naudojantis bendra infrastruktūra. Administracinio bendradarbiavimo tikslais MIS teisinis pagrindas yra Reglamentas (EB) Nr. 515/97, priimtas remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 33 ir 325 straipsniais.

Policijos bendradarbiavimo tikslais MIS teisinis pagrindas yra Sprendimas Nr. 2009/917/TVR, priimtas remiantis Europos Sąjungos sutarties 30 straipsnio 1 dalies a punktu ir 34 straipsnio 2 dalies c punktu. Atskirti MIS policijos bendradarbiavimo ir administracinio bendradarbiavimo rėmimo funkcijas nėra techninės galimybės, nes jos abi atliekamos remiantis viena bendra informacinių technologijų sistema. Atsižvelgiant į tai, kad pati MIS yra tik viena iš keleto AFIS pagrindu veikiančių informacinių sistemų, o MIS policijos bendradarbiavimo bylų skaičius yra mažesnis už administracinio bendradarbiavimo bylų skaičių, galima laikyti, kad AFIS policijos bendradarbiavimo rėmimo funkcija papildo administracinio bendradarbiavimo rėmimo funkciją;

| (9) | šiame reglamente nustatomas viso Programos laikotarpio finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai yra svarbiausias orientacinis dydis metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta [nuoroda turės būti atitinkamai atnaujinta atsižvelgiant į naująjį tarpinstitucinį susitarimą: 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (13) 17 punkte]; |
| --- | --- |

(9)

šiame reglamente nustatomas viso Programos laikotarpio finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai yra svarbiausias orientacinis dydis metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta [nuoroda turės būti atitinkamai atnaujinta atsižvelgiant į naująjį tarpinstitucinį susitarimą: 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (13) 17 punkte];

| (10) | šiam reglamentui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį priimtos horizontaliosios finansinės taisyklės. Šios taisyklės nustatytos Finansiniame reglamente, jos visų pirma apibrėžia biudžeto sudarymo ir vykdymo (dotacijų, viešųjų pirkimų, apdovanojimų, netiesioginio vykdymo) procedūrą ir numato su finansais susijusių asmenų atsakomybės kontrolę.
  Taigi sutartims, pagal Programą visiškai arba iš dalies finansuojamoms iš Sąjungos biudžeto, inter alia, taikomi skaidrumo, proporcingumo, vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principai, o dotacijoms dar papildomai taikomi bendro finansavimo, nekaupiamojo skyrimo ir dvigubo finansavimo vengimo, neskyrimo atgaline data ir pelno nesiekimo principai.
  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį priimtos taisyklės yra susijusios ir su Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, kadangi teisinės valstybės principo laikymasis yra viena esminių patikimo finansų valdymo ir veiksmingo ES finansavimo prielaidų; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(10)

šiam reglamentui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį priimtos horizontaliosios finansinės taisyklės. Šios taisyklės nustatytos Finansiniame reglamente, jos visų pirma apibrėžia biudžeto sudarymo ir vykdymo (dotacijų, viešųjų pirkimų, apdovanojimų, netiesioginio vykdymo) procedūrą ir numato su finansais susijusių asmenų atsakomybės kontrolę.
  Taigi sutartims, pagal Programą visiškai arba iš dalies finansuojamoms iš Sąjungos biudžeto, inter alia, taikomi skaidrumo, proporcingumo, vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principai, o dotacijoms dar papildomai taikomi bendro finansavimo, nekaupiamojo skyrimo ir dvigubo finansavimo vengimo, neskyrimo atgaline data ir pelno nesiekimo principai.
  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį priimtos taisyklės yra susijusios ir su Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, kadangi teisinės valstybės principo laikymasis yra viena esminių patikimo finansų valdymo ir veiksmingo ES finansavimo prielaidų; [5 pakeit.]

| (11) | šiame reglamente nustatytos finansavimo rūšys ir įgyvendinimo būdai turėtų būti pasirenkami remiantis tuo, ar jais galima pasiekti konkrečių veiksmų tikslų ir rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Be kita ko, turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti fiksuotąsias sumas, finansavimą taikant fiksuotąją normą ir vieneto įkainius, taip pat Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje nurodytą su išlaidomis nesusijusį finansavimą; |
| --- | --- |

(11)

šiame reglamente nustatytos finansavimo rūšys ir įgyvendinimo būdai turėtų būti pasirenkami remiantis tuo, ar jais galima pasiekti konkrečių veiksmų tikslų ir rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Be kita ko, turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti fiksuotąsias sumas, finansavimą taikant fiksuotąją normą ir vieneto įkainius, taip pat Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje nurodytą su išlaidomis nesusijusį finansavimą;

| (11a) | maksimalios dotacijoms skirtos bendro finansavimo normos pagal Programą neturėtų viršyti 80 proc. tinkamų finansuoti išlaidų. Darbo programoje nustatytais išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais, pavyzdžiui, kai valstybės narės patiria didelę su Sąjungos finansiniais interesais susijusią riziką, maksimali bendro finansavimo norma turėtų būti 90 proc. tinkamų finansuoti išlaidų; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(11a)

maksimalios dotacijoms skirtos bendro finansavimo normos pagal Programą neturėtų viršyti 80 proc. tinkamų finansuoti išlaidų. Darbo programoje nustatytais išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais, pavyzdžiui, kai valstybės narės patiria didelę su Sąjungos finansiniais interesais susijusią riziką, maksimali bendro finansavimo norma turėtų būti 90 proc. tinkamų finansuoti išlaidų; [6 pakeit.]

| (12) | siekiant pagal Programą užtikrinti visos veiklos, kurią vykdyti Komisijai pavesta pagal Reglamentą (EB) Nr. 515/97, be kita ko, AFIS platformos, finansavimo tęstinumą, I priede pateikiamas preliminarus finansuotinos veiklos sąrašas; |
| --- | --- |

(12)

siekiant pagal Programą užtikrinti visos veiklos, kurią vykdyti Komisijai pavesta pagal Reglamentą (EB) Nr. 515/97, be kita ko, AFIS platformos, finansavimo tęstinumą, I priede pateikiamas preliminarus finansuotinos veiklos sąrašas;

| (12a) | Komisija turėtų patvirtinti darbo programas pagal Finansinio reglamento 110 straipsnį. Darbo programose turėtų būti aprašomi finansuotini veiksmai, nurodoma kiekvienos rūšies veiksmui skirta orientacinė lėšų suma, pateikiamas preliminarus įgyvendinimo tvarkaraštis ir didžiausia dotacijų bendro finansavimo dalis. Rengdama darbo programą Komisija turėtų atsižvelgti į Europos Parlamento prioritetus, nurodytus jo metiniame Sąjungos finansinių interesų apsaugos vertinime. Darbo programa turėtų būti paskelbta Komisijos interneto svetainėje ir perduota Europos Parlamentui; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(12a)

Komisija turėtų patvirtinti darbo programas pagal Finansinio reglamento 110 straipsnį. Darbo programose turėtų būti aprašomi finansuotini veiksmai, nurodoma kiekvienos rūšies veiksmui skirta orientacinė lėšų suma, pateikiamas preliminarus įgyvendinimo tvarkaraštis ir didžiausia dotacijų bendro finansavimo dalis. Rengdama darbo programą Komisija turėtų atsižvelgti į Europos Parlamento prioritetus, nurodytus jo metiniame Sąjungos finansinių interesų apsaugos vertinime. Darbo programa turėtų būti paskelbta Komisijos interneto svetainėje ir perduota Europos Parlamentui; [7 pakeit.]

| (12b) | veiksmai turėtų būti pasirenkami remiantis tuo, ar jais galima pasiekti konkrečius Programos tikslus, numatytus 2 straipsnyje. Šie veiksmai gali apimti specialios techninės pagalbos teikimą kompetentingoms valstybių narių institucijoms, pavyzdžiui, specialių žinių teikimą, aprūpinimą specialia ir pažangių technologijų įranga ir veiksmingomis informacinių technologijų (IT) priemonėmis; užtikrinant reikiamą paramą tyrimams ir sudarant jiems palankesnes sąlygas, visų pirma sudarant jungtines tyrimų grupes ir organizuojant tarpvalstybines operacijas arba gerinant darbuotojų mainus pagal konkrečius projektus. Be to, reikalavimus atitinkantys veiksmai taip pat gali apimti tikslinio specializuoto mokymo organizavimą, rizikos analizės praktinius seminarus ir, jei reikia, konferencijas bei tyrimus; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(12b)

veiksmai turėtų būti pasirenkami remiantis tuo, ar jais galima pasiekti konkrečius Programos tikslus, numatytus 2 straipsnyje. Šie veiksmai gali apimti specialios techninės pagalbos teikimą kompetentingoms valstybių narių institucijoms, pavyzdžiui, specialių žinių teikimą, aprūpinimą specialia ir pažangių technologijų įranga ir veiksmingomis informacinių technologijų (IT) priemonėmis; užtikrinant reikiamą paramą tyrimams ir sudarant jiems palankesnes sąlygas, visų pirma sudarant jungtines tyrimų grupes ir organizuojant tarpvalstybines operacijas arba gerinant darbuotojų mainus pagal konkrečius projektus. Be to, reikalavimus atitinkantys veiksmai taip pat gali apimti tikslinio specializuoto mokymo organizavimą, rizikos analizės praktinius seminarus ir, jei reikia, konferencijas bei tyrimus; [8 pakeit.]

| (13) | įsigyjant įrangą pagal Sąjungos priemonę, kuria teikiama finansinė parama muitinio tikrinimo įrangai įsigyti (14), gali būti prisidedama prie kovos su ES finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu. Tiek taikant Sąjungos priemonę, kuria teikiama finansinė parama muitinio tikrinimo įrangai įsigyti, tiek įgyvendinant Programą būtina užtikrinti, kad Sąjungos parama nesidubliuotų. Parama pagal Programą iš esmės turėtų būti skirta įsigyti tokių rūšių įrangai, kuri nepatenka į Sąjungos priemonės, kuria teikiama finansinė parama muitinio tikrinimo įrangai įsigyti, taikymo sritį, arba įrangai, kurios gavėjos būtų kitos institucijos, nei pagal Sąjungos priemonę, kuria teikiama finansinė parama muitinio tikrinimo įrangai įsigyti.
  Be to, turėtų būti aiškus ryšys tarp finansuojamos įrangos daromo poveikio ir Sąjungos finansinių interesų apsaugos. Rengiant darbo programas visų pirma turi būti siekiama
  užtikrinti, kad būtų išvengta dubliavimosi, visų pirma turi būti siekiama rengiant metines darbo programas

  ir kad būtų kuriama Programos ir kitų sričių, kaip antai teisingumo, muitų ir vidaus reikalų sričių, atitinkamų programų sąveika
  ; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(13)

įsigyjant įrangą pagal Sąjungos priemonę, kuria teikiama finansinė parama muitinio tikrinimo įrangai įsigyti (14), gali būti prisidedama prie kovos su ES finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu. Tiek taikant Sąjungos priemonę, kuria teikiama finansinė parama muitinio tikrinimo įrangai įsigyti, tiek įgyvendinant Programą būtina užtikrinti, kad Sąjungos parama nesidubliuotų. Parama pagal Programą iš esmės turėtų būti skirta įsigyti tokių rūšių įrangai, kuri nepatenka į Sąjungos priemonės, kuria teikiama finansinė parama muitinio tikrinimo įrangai įsigyti, taikymo sritį, arba įrangai, kurios gavėjos būtų kitos institucijos, nei pagal Sąjungos priemonę, kuria teikiama finansinė parama muitinio tikrinimo įrangai įsigyti.
  Be to, turėtų būti aiškus ryšys tarp finansuojamos įrangos daromo poveikio ir Sąjungos finansinių interesų apsaugos. Rengiant darbo programas visų pirma turi būti siekiama
  užtikrinti, kad būtų išvengta dubliavimosi, visų pirma turi būti siekiama rengiant metines darbo programas

  ir kad būtų kuriama Programos ir kitų sričių, kaip antai teisingumo, muitų ir vidaus reikalų sričių, atitinkamų programų sąveika
  ; [9 pakeit.]

| (13a) | pagal Programą remiamas valstybių narių administracinių ir teisėsaugos institucijų bei valstybių narių ir Komisijos, įskaitant OLAF, bendradarbiavimas, taip pat kitų atitinkamų Sąjungos įstaigų ir agentūrų, tokių kaip Bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūra (Eurojustas) ir Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolas), bendradarbiavimas, siekiant užtikrinti veiksmingesnę Sąjungos finansinių interesų apsaugą. Pagal ją taip pat remiamas šios srities bendradarbiavimas su Europos prokuratūra (EPPO), kai tik ji pradės vykdyti savo užduotis; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(13a)

pagal Programą remiamas valstybių narių administracinių ir teisėsaugos institucijų bei valstybių narių ir Komisijos, įskaitant OLAF, bendradarbiavimas, taip pat kitų atitinkamų Sąjungos įstaigų ir agentūrų, tokių kaip Bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūra (Eurojustas) ir Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolas), bendradarbiavimas, siekiant užtikrinti veiksmingesnę Sąjungos finansinių interesų apsaugą. Pagal ją taip pat remiamas šios srities bendradarbiavimas su Europos prokuratūra (EPPO), kai tik ji pradės vykdyti savo užduotis; [10 pakeit.]

| (14) | Programoje turėtų būti leidžiama dalyvauti Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalims, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės. Joje taip pat turėtų būti leidžiama dalyvauti stojančiosioms šalims, šalims kandidatėms, potencialioms šalims kandidatėms ir šalims, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose. Be to, Programoje turėtų būti leidžiama dalyvauti kitoms trečiosioms valstybėms, su sąlyga, kad jos
  yra sudariusios asociacijos susitarimą arba
  sudarys konkretų susitarimą dėl dalyvavimo Sąjungos programose; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

Programoje turėtų būti leidžiama dalyvauti Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalims, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės. Joje taip pat turėtų būti leidžiama dalyvauti stojančiosioms šalims, šalims kandidatėms, potencialioms šalims kandidatėms ir šalims, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose. Be to, Programoje turėtų būti leidžiama dalyvauti kitoms trečiosioms valstybėms, su sąlyga, kad jos
  yra sudariusios asociacijos susitarimą arba
  sudarys konkretų susitarimą dėl dalyvavimo Sąjungos programose; [11 pakeit.]

| (15) | atsižvelgiant į programų „Hercule“ ankstesnių vertinimų rezultatus ir siekiant sustiprinti Programą, trečiojoje valstybėje, kuri nėra asocijuotoji Programos valstybė, įsisteigusiems teisės subjektams turėtų būti leidžiama dalyvauti Programoje išimties tvarka nereikalaujant, kad jie padengtų savo dalyvavimo išlaidas; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgiant į programų „Hercule“ ankstesnių vertinimų rezultatus ir siekiant sustiprinti Programą, trečiojoje valstybėje, kuri nėra asocijuotoji Programos valstybė, įsisteigusiems teisės subjektams turėtų būti leidžiama dalyvauti Programoje išimties tvarka nereikalaujant, kad jie padengtų savo dalyvavimo išlaidas;

| (15a) | visų pirma turėtų būti skatinamas valstybėse, sudariusiose galiojantį asociacijos susitarimą su Sąjunga, įsteigtų subjektų dalyvavimas, kad būtų stiprinama Sąjungos finansinių interesų apsauga naudojant muitinių bendradarbiavimą ir keičiamasi geriausia praktika, ypač kovos su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, kenkiančia Sąjungos finansiniams interesams, praktika ir atremti iššūkius, susijusius su naujais technologiniais pokyčiais; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(15a)

visų pirma turėtų būti skatinamas valstybėse, sudariusiose galiojantį asociacijos susitarimą su Sąjunga, įsteigtų subjektų dalyvavimas, kad būtų stiprinama Sąjungos finansinių interesų apsauga naudojant muitinių bendradarbiavimą ir keičiamasi geriausia praktika, ypač kovos su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, kenkiančia Sąjungos finansiniams interesams, praktika ir atremti iššūkius, susijusius su naujais technologiniais pokyčiais; [12 pakeit.]

| (16) | Programa turėtų būti įgyvendinama atsižvelgiant į rekomendacijas ir priemones, išvardytas 2013 m. birželio 6 d. Komisijos komunikate „Kovos su cigarečių kontrabanda ir kitokia neteisėta prekyba tabako gaminiais stiprinimas. Visapusė ES strategija“ (15), taip pat 2017 m. gegužės 12 d. šio komunikato įgyvendinimo pažangos ataskaitoje (16); |
| --- | --- |

(16)

Programa turėtų būti įgyvendinama atsižvelgiant į rekomendacijas ir priemones, išvardytas 2013 m. birželio 6 d. Komisijos komunikate „Kovos su cigarečių kontrabanda ir kitokia neteisėta prekyba tabako gaminiais stiprinimas. Visapusė ES strategija“ (15), taip pat 2017 m. gegužės 12 d. šio komunikato įgyvendinimo pažangos ataskaitoje (16);

| (17) | 2016 m. Sąjunga ratifikavo Pasaulio sveikatos organizacijos Tabako kontrolės pagrindų konvencijos Protokolą dėl neteisėtos prekybos tabako gaminiais panaikinimo (toliau – protokolas). Šis protokolas turėtų padėti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, kiek tai susiję su kova su tarpvalstybine neteisėta prekyba tabako gaminiais, dėl kurios prarandama pajamų. Be to, pagal Programą turėtų būti remiamas Pasaulio sveikatos organizacijos Tabako kontrolės pagrindų konvencijos sekretoriato funkcijų, susijusių su tuo protokolu, vykdymas. Pagal Programą turėtų būti remiama ir kita sekretoriato organizuojama veikla, susijusi su kova su tarpvalstybine neteisėta prekyba tabako gaminiais; |
| --- | --- |

(17)

2016 m. Sąjunga ratifikavo Pasaulio sveikatos organizacijos Tabako kontrolės pagrindų konvencijos Protokolą dėl neteisėtos prekybos tabako gaminiais panaikinimo (toliau – protokolas). Šis protokolas turėtų padėti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, kiek tai susiję su kova su tarpvalstybine neteisėta prekyba tabako gaminiais, dėl kurios prarandama pajamų. Be to, pagal Programą turėtų būti remiamas Pasaulio sveikatos organizacijos Tabako kontrolės pagrindų konvencijos sekretoriato funkcijų, susijusių su tuo protokolu, vykdymas. Pagal Programą turėtų būti remiama ir kita sekretoriato organizuojama veikla, susijusi su kova su tarpvalstybine neteisėta prekyba tabako gaminiais;

| (18) | pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (17), Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 (18), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (19) ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 (20) Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą.
  Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, kenkiančių Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti Sąjungos finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą ir kitas nusikalstamas veikas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (21), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiauti siekdamas apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises; |
| --- | --- |

(18)

pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (17), Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 (18), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (19) ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 (20) Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą.

Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, kenkiančių Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti Sąjungos finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą ir kitas nusikalstamas veikas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (21), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiauti siekdamas apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises;

| (19) | trečiosios valstybės, kurios yra EEE narės, Sąjungos programose gali dalyvauti vykdydamos bendradarbiavimą pagal EEE susitarimą, kuriame numatoma, kad programos įgyvendinamos priėmus sprendimą pagal tą susitarimą. Be to, trečiosios valstybės gali dalyvauti remdamosi kitomis teisinėmis priemonėmis. Šiame reglamente turėtų būti nustatyta konkreti nuostata dėl būtinų teisių ir prieigos, kurių reikia atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, OLAF ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus, suteikimo; |
| --- | --- |

(19)

trečiosios valstybės, kurios yra EEE narės, Sąjungos programose gali dalyvauti vykdydamos bendradarbiavimą pagal EEE susitarimą, kuriame numatoma, kad programos įgyvendinamos priėmus sprendimą pagal tą susitarimą. Be to, trečiosios valstybės gali dalyvauti remdamosi kitomis teisinėmis priemonėmis. Šiame reglamente turėtų būti nustatyta konkreti nuostata dėl būtinų teisių ir prieigos, kurių reikia atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, OLAF ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus, suteikimo;

| (20) | |
| --- | --- |

(20)

| (21) | remiantis [nuoroda turės būti atitinkamai atnaujinta atsižvelgiant į naująjį UŠT sprendimą: pagal Tarybos sprendimo 2013/755/ES (22) 94 straipsnį] užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi; |
| --- | --- |

(21)

remiantis [nuoroda turės būti atitinkamai atnaujinta atsižvelgiant į naująjį UŠT sprendimą: pagal Tarybos sprendimo 2013/755/ES (22) 94 straipsnį] užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi;

| (22) | remiantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 punktais (23), šią Programą būtina vertinti remiantis informacija, surinkta nustačius tam tikrus

  ataskaitų teikimo, t. y. rezultatyvumo
  , stebėsenos
  ir vertinimo
  reikalavimus, kartu vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybėms narėms. Kai tinkama, tokie reikalavimai gali apimti išmatuojamus rodiklius, naudojamus kaip Programos poveikio vietoje vertinimo pagrindas.
  Vertinimą turėtų atlikti nepriklausomas vertintojas; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(22)

remiantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 punktais (23), šią Programą būtina vertinti remiantis informacija, surinkta nustačius tam tikrus

  ataskaitų teikimo, t. y. rezultatyvumo
  , stebėsenos
  ir vertinimo
  reikalavimus, kartu vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybėms narėms. Kai tinkama, tokie reikalavimai gali apimti išmatuojamus rodiklius, naudojamus kaip Programos poveikio vietoje vertinimo pagrindas.
  Vertinimą turėtų atlikti nepriklausomas vertintojas; [13 pakeit.]

| (23) | siekiant papildyti šį reglamentą,
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai parengti Programos stebėsenos ir vertinimo sistemos nuostatas

  priimti aktus dėl darbo programų tvirtinimo
  .
  Be to, siekiant iš dalies pakeisti šį reglamentą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būtų suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl šio reglamento II priede nustatytų rodiklių.
  Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(23)

siekiant papildyti šį reglamentą,
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai parengti Programos stebėsenos ir vertinimo sistemos nuostatas

  priimti aktus dėl darbo programų tvirtinimo
  .
  Be to, siekiant iš dalies pakeisti šį reglamentą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būtų suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl šio reglamento II priede nustatytų rodiklių.
  Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; [14 pakeit.]

| (24) | Reglamento (EB) Nr. 515/97 42a straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytas AFIS finansavimo teisinis pagrindas. Šiuo reglamentu turėtų būti pakeistas tas teisinis pagrindas ir nustatytas naujas pagrindas. Todėl Reglamento (EB) Nr. 515/97 42a straipsnio 1 ir 2 dalis reikėtų išbraukti; |
| --- | --- |

(24)

Reglamento (EB) Nr. 515/97 42a straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytas AFIS finansavimo teisinis pagrindas. Šiuo reglamentu turėtų būti pakeistas tas teisinis pagrindas ir nustatytas naujas pagrindas. Todėl Reglamento (EB) Nr. 515/97 42a straipsnio 1 ir 2 dalis reikėtų išbraukti;

| (25) | Reglamentas (ES) Nr. 250/2014, kuriuo nustatoma programa „Hercule III“, apėmė laikotarpį nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. Šiame reglamente numatyta tęsti programos „Hercule III“ įgyvendinimą nuo 2021 m. sausio 1 d. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 250/2014 turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(25)

Reglamentas (ES) Nr. 250/2014, kuriuo nustatoma programa „Hercule III“, apėmė laikotarpį nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. Šiame reglamente numatyta tęsti programos „Hercule III“ įgyvendinimą nuo 2021 m. sausio 1 d. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 250/2014 turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatoma ES kovos su sukčiavimu programa (toliau – Programa).

Jame nustatomi Programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

2 straipsnis

Programos tikslai

1.   Bendrieji Programos tikslai:

| a) | Sąjungos finansinių interesų apsauga; |
| --- | --- |

a)

Sąjungos finansinių interesų apsauga;

| b) | valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir jų bei Komisijos bendradarbiavimo rėmimas, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą. |
| --- | --- |

b)

valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir jų bei Komisijos bendradarbiavimo rėmimas, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą.

2.   Konkretūs Programos tikslai:

| a) | Europos Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevencija ir kova su jais; |
| --- | --- |

a)

Europos Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevencija ir kova su jais;

| b) | pranešimų apie pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, susijusius su pasidalijamojo valdymo ir pasirengimo narystei paramos lėšomis iš Sąjungos biudžeto, rėmimas; |
| --- | --- |

b)

pranešimų apie pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, susijusius su pasidalijamojo valdymo ir pasirengimo narystei paramos lėšomis iš Sąjungos biudžeto, rėmimas;

| c) | tarpusavio administracinei pagalbai muitinės bei žemės ūkio reikalų srityse skirtų informacijos keitimosi priemonių ir paramos operatyvinei veiklai teikimas. |
| --- | --- |

c)

tarpusavio administracinei pagalbai muitinės bei žemės ūkio reikalų srityse skirtų informacijos keitimosi priemonių ir paramos operatyvinei veiklai teikimas.

3 straipsnis

Biudžetas

1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra 181,207 mln. EUR

  321 314 000 EUR 2018 m. kainomis (362 414 000 EUR
  dabartinėmis kainomis). [15 pakeit.]

2.   1 dalyje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip:

| a) | 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytam tikslui – 114,207 mln. EUR

  202 512 000 EUR 2018 m. kainomis (228 414 000 EUR
  dabartinėmis kainomis); [16 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytam tikslui – 114,207 mln. EUR

  202 512 000 EUR 2018 m. kainomis (228 414 000 EUR
  dabartinėmis kainomis); [16 pakeit.]

| b) | 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytam tikslui – 7 mln. EUR

  12 412 000 EUR 2018 m. kainomis (14 mln. EUR dabartinėmis kainomis)
  ; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytam tikslui – 7 mln. EUR

  12 412 000 EUR 2018 m. kainomis (14 mln. EUR dabartinėmis kainomis)
  ; [17 pakeit.]

| c) | 2 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytam tikslui – 60 mln. EUR

  106 390 000 EUR 2018 m. kainomis (120
   mln.
  EUR dabartinėmis kainomis)
  ;. [18 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

2 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytam tikslui – 60 mln. EUR

  106 390 000 EUR 2018 m. kainomis (120
   mln.
  EUR dabartinėmis kainomis)
  ;. [18 pakeit.]

2a.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai perskirstyti lėšas 2 straipsnio 2 dalyje nustatytiems tikslams. Jei dėl perskirstymo viena iš šio straipsnio 2 dalyje nurodytų sumų pasikeičia 10 % ar daugiau procentų, perskirstymas atliekamas priimant deleguotąjį aktą pagal 14 straipsnį. [19 pakeit.]

3.   1 dalyje nurodyta suma gali būti panaudota teikiant Programai įgyvendinti skirtą techninę ir administracinę paramą, kaip antai parengiamąją, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiklą, įskaitant institucines informacinių technologijų sistemas.
  Be to, atliekant 2 dalies a punkte nurodytą preliminarų paskirstymą tinkamai atsižvelgiama į tai, kad ši Programa yra vienintelė tokio pobūdžio programa, skirta Sąjungos finansinių interesų apsaugos išlaidų klausimams spręsti. [20 pakeit.]

4 straipsnis

Programos asocijuotosios trečiosios valstybės

Programoje gali dalyvauti šios trečiosios valstybės:

| a) | Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, EEE susitarime nustatytomis sąlygomis; |
| --- | --- |

a)

Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, EEE susitarime nustatytomis sąlygomis;

| b) | stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, taip pat Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

b)

stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, taip pat Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis;

| c) | šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, taip pat Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

c)

šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, taip pat Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis;

| d) | kitos trečiosios valstybės konkrečiame susitarime dėl tos trečiosios valstybės dalyvavimo bet kurioje Sąjungos programoje nustatytomis sąlygomis, jeigu tuo susitarimu:







  a) | užtikrinama sąžininga Sąjungos programose dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir gaunamos naudos pusiausvyra;
  [21 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

d)

kitos trečiosios valstybės konkrečiame susitarime dėl tos trečiosios valstybės dalyvavimo bet kurioje Sąjungos programoje nustatytomis sąlygomis, jeigu tuo susitarimu:

a)

užtikrinama sąžininga Sąjungos programose dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir gaunamos naudos pusiausvyra;
  [21 pakeit.]

| b) | nustatomos dalyvavimo programose sąlygos, įskaitant atskiroms programoms skirtų finansinių įnašų ir administravimo išlaidų apskaičiavimą. Pagal Finansinio reglamento [21 straipsnio 5 dalį] šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas; |
| --- | --- |

b)

nustatomos dalyvavimo programose sąlygos, įskaitant atskiroms programoms skirtų finansinių įnašų ir administravimo išlaidų apskaičiavimą. Pagal Finansinio reglamento [21 straipsnio 5 dalį] šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas;

| c) | trečiajai valstybei nesuteikiama teisės priimti sprendimus programų atžvilgiu; |
| --- | --- |

c)

trečiajai valstybei nesuteikiama teisės priimti sprendimus programų atžvilgiu;

| d) | garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti Sąjungos finansinius interesus. |
| --- | --- |

d)

garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti Sąjungos finansinius interesus.

5 straipsnis

Sąjungos finansavimas ir jo formos

1.   Programa įgyvendinama taikant tiesioginio valdymo principą, laikantis Finansinio reglamento, arba kartu su Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytomis įstaigomis, taikant netiesioginio valdymo principą.

2.   Pagal Programą gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas, visų pirma skiriamos dotacijos
  pagal VIII antraštinę dalį
  ir vykdomi viešieji pirkimai
  pagal VII antraštinę dalį
  , taip pat kompensuojamos kelionės ir pragyvenimo išlaidos, kaip nurodyta Finansinio reglamento 238 straipsnyje. [22 pakeit.]

3.   Pagal Programą gali būti teikiamas finansavimas veiksmams, vykdomiems pagal Reglamentą (EB) Nr. 515/97, visų pirma siekiant padengti I priede pateiktame preliminariame sąraše nurodytų rūšių išlaidas.

4.   Jei veiksmas, kuriam teikiama parama, apima įrangos įsigijimą, kai tinkama, Komisija nustato koordinavimo mechanizmą, kuriuo užtikrinamas visos įrangos, kuri įsigyjama su Sąjungos programų parama, veiksmingumas ir sąveika.

6 straipsnis

Sąjungos finansinių interesų apsauga

Kai trečioji valstybė dalyvauja Programoje remdamasi pagal tarptautinį susitarimą priimtu sprendimu arba kita teisine priemone, ji suteikia būtinas teises ir prieigą, kurių reikia atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus. Europos kovos su sukčiavimu tarnybos atveju tokios teisės apima teisę atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, numatytus Europos Parlamento ir Tarybos Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos atliekamų tyrimų.

II SKYRIUS

DOTACIJOS
  [23 pakeit.]

DOTACIJOS

[23 pakeit.]

7 straipsnis

Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį

  Pagal Programą skiriamų dotacijų bendro finansavimo dalis negali viršyti 80 % finansavimo reikalavimus atitinkančių išlaidų
  .
  10 straipsnyje nurodytose darbo programose nustatytais išimtiniais tinkamai pagrįstais atvejais bendro finansavimo dalis neviršija 90 proc. tinkamų finansuoti išlaidų
  . [24 pakeit.]

8 straipsnis

Reikalavimus atitinkantys veiksmai

Reikalavimus gauti finansavimą atitinka tik tie

  toliau nurodyti
  veiksmai, kuriais siekiama 2 straipsnyje nurodytų tikslų.:

| a) | teikti technines žinias, aprūpinti specialia ir pažangių technologijų įranga ir veiksmingomis informacinių technologijų (IT) priemonėmis, siekiant sustiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą su Komisija; |
| --- | --- |

a)

teikti technines žinias, aprūpinti specialia ir pažangių technologijų įranga ir veiksmingomis informacinių technologijų (IT) priemonėmis, siekiant sustiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą su Komisija;

| b) | intensyvinti darbuotojų mainus pagal konkrečius projektus, užtikrinti reikiamą paramą tyrimams ir sudaryti jiems palankesnes sąlygas, visų pirma, kurti jungtines tyrimų grupes ir organizuoti tarpvalstybines operacijas; |
| --- | --- |

b)

intensyvinti darbuotojų mainus pagal konkrečius projektus, užtikrinti reikiamą paramą tyrimams ir sudaryti jiems palankesnes sąlygas, visų pirma, kurti jungtines tyrimų grupes ir organizuoti tarpvalstybines operacijas;

| c) | teikti techninę ir operatyvinę paramą nacionalinėms tyrimų ir ypač muitinės bei teisėsaugos institucijoms, siekiant stiprinti kovą su sukčiavimu ir kitokia neteisėta veikla; |
| --- | --- |

c)

teikti techninę ir operatyvinę paramą nacionalinėms tyrimų ir ypač muitinės bei teisėsaugos institucijoms, siekiant stiprinti kovą su sukčiavimu ir kitokia neteisėta veikla;

| d) | stiprinti visų valstybių narių ir trečiųjų šalių IT pajėgumus, intensyvinti duomenų mainus ir kurti žvalgomosios veiklos tyrimams ir stebėsenai skirtas IT priemones bei aprūpinti jomis; |
| --- | --- |

d)

stiprinti visų valstybių narių ir trečiųjų šalių IT pajėgumus, intensyvinti duomenų mainus ir kurti žvalgomosios veiklos tyrimams ir stebėsenai skirtas IT priemones bei aprūpinti jomis;

| e) | organizuoti specializuoto mokymo kursus, rizikos analizės praktinius seminarus, konferencijas ir tyrimus siekiant pagerinti tarnybų, užtikrinančių Sąjungos finansinių interesų apsaugą, bendradarbiavimą ir veiksmų koordinavimą; |
| --- | --- |

e)

organizuoti specializuoto mokymo kursus, rizikos analizės praktinius seminarus, konferencijas ir tyrimus siekiant pagerinti tarnybų, užtikrinančių Sąjungos finansinių interesų apsaugą, bendradarbiavimą ir veiksmų koordinavimą;

| f) | finansuoti muitinėms skirtas IT taikomąsias programas, veikiančias Komisijos valdomos bendros informacinės sistemos pagrindu ir sukurtas užduotims, kurios Komisijai pavestos Reglamentu (EB) Nr. 515/97, vykdyti; |
| --- | --- |

f)

finansuoti muitinėms skirtas IT taikomąsias programas, veikiančias Komisijos valdomos bendros informacinės sistemos pagrindu ir sukurtas užduotims, kurios Komisijai pavestos Reglamentu (EB) Nr. 515/97, vykdyti;

| g) | finansuoti saugią elektroninių ryšių priemonę, kuria valstybėms narėms sudaromos geresnės sąlygos vykdyti pareigą pranešti apie nustatytus pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, ir padedama tuos pažeidimus valdyti ir analizuoti; |
| --- | --- |

g)

finansuoti saugią elektroninių ryšių priemonę, kuria valstybėms narėms sudaromos geresnės sąlygos vykdyti pareigą pranešti apie nustatytus pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, ir padedama tuos pažeidimus valdyti ir analizuoti;

| h) | vykdyti bet kokius kitus darbo programose pagal 10 straipsnį numatytus veiksmus, reikalingus 2 straipsnyje nustatytiems bendriesiems ir konkretiems tikslams pasiekti. [25 pakeit.] |
| --- | --- |

h)

vykdyti bet kokius kitus darbo programose pagal 10 straipsnį numatytus veiksmus, reikalingus 2 straipsnyje nustatytiems bendriesiems ir konkretiems tikslams pasiekti. [25 pakeit.]

Kai remiamas veiksmas susijęs su įrangos pirkimu, Komisija užtikrina, kad finansuojama įranga prisidėtų prie Sąjungos finansinių interesų apsaugos. [26 pakeit.]

9 straipsnis

Reikalavimus atitinkantys subjektai

1.   Be Finansinio reglamento 197 straipsnyje nustatytų kriterijų, taikomi 2 dalyje nustatyti tinkamumo finansuoti kriterijai.

2.   Reikalavimus atitinka šie subjektai:

| a) | valdžios institucijos, kurios gali padėti pasiekti kurį nors iš 2 straipsnyje nurodytų tikslų ir kurios yra įsisteigusios bet kurioje iš šių šalių: |
| --- | --- |

a)

valdžios institucijos, kurios gali padėti pasiekti kurį nors iš 2 straipsnyje nurodytų tikslų ir kurios yra įsisteigusios bet kurioje iš šių šalių:

| a) | valstybėje narėje arba su ja susijusioje užjūrio šalyje ar teritorijoje; |
| --- | --- |

a)

valstybėje narėje arba su ja susijusioje užjūrio šalyje ar teritorijoje;

| b) | Programos asocijuotojoje trečiojoje valstybėje; |
| --- | --- |

b)

Programos asocijuotojoje trečiojoje valstybėje;

| c) | teisės subjektai, įsteigti pagal Sąjungos teisę, ar tarptautinės organizacijos; |
| --- | --- |

c)

teisės subjektai, įsteigti pagal Sąjungos teisę, ar tarptautinės organizacijos;

| b) | mokslinių tyrimų bei švietimo institutai ir pelno nesiekiantys subjektai, kurie gali padėti pasiekti 2 straipsnyje nurodytus tikslus, su sąlyga, kad jie buvo įsteigti ir bent vienus metus vykdė veiklą valstybėje narėje, Programos asocijuotojoje trečiojoje valstybėje ar darbo programoje nurodytoje trečiojoje valstybėje, laikantis 3 dalyje nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

b)

mokslinių tyrimų bei švietimo institutai ir pelno nesiekiantys subjektai, kurie gali padėti pasiekti 2 straipsnyje nurodytus tikslus, su sąlyga, kad jie buvo įsteigti ir bent vienus metus vykdė veiklą valstybėje narėje, Programos asocijuotojoje trečiojoje valstybėje ar darbo programoje nurodytoje trečiojoje valstybėje, laikantis 3 dalyje nustatytų sąlygų;

| c) | teisės subjektai, įsteigti pagal Sąjungos teisę, ar tarptautinės organizacijos
  , kaip apibrėžta Finansinio reglamento 156 straipsnyje. [27 pakeit.]. |
| --- | --- |

c)

teisės subjektai, įsteigti pagal Sąjungos teisę, ar tarptautinės organizacijos
  , kaip apibrėžta Finansinio reglamento 156 straipsnyje. [27 pakeit.].

3.   Trečiojoje valstybėje, kuri nėra asocijuotoji Programos valstybė, įsisteigę 2 dalyje nurodyti subjektai išimties tvarka atitinka dalyvavimo reikalavimus, jei to reikia tam tikro veiksmo tikslams pasiekti.

4.   Trečiojoje valstybėje, kuri nėra asocijuotoji Programos valstybė, įsisteigę 2 dalyje nurodyti subjektai paprastai turėtų padengti savo dalyvavimo išlaidas.

III SKYRIUS

PROGRAMAVIMAS, STEBĖSENA IR VERTINIMAS

10 straipsnis

Darbo programa

Programa įgyvendinama vykdant Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas darbo programas.

Komisija darbo programą priima deleguotaisiais aktais pagal 14 straipsnį. [28 pakeit.]

Komisija tiria Programos ir kitų sričių, pvz., teisingumo, muitų ir vidaus reikalų sričių, atitinkamų programų sąveiką ir užtikrina, kad, rengiant darbo programas, būtų išvengta dubliavimosi. [29 pakeit.]

Darbo programos skelbiamos Komisijos interneto svetainėje ir perduodamos Europos Parlamentui, kuris įvertina jų turinį ir rezultatus per metinį Sąjungos finansinių interesų apsaugos vertinimą. [30 pakeit.]

11 straipsnis

Stebėsena ir ataskaitų teikimas

1.   Rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant 2 straipsnyje nustatytų bendrųjų ir konkrečių tikslų, ataskaita, pateikti II priede.

2.   Siekiant užtikrinti veiksmingą Programos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant jos tikslų, vertinimą Komisijai pagal 14 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant persvarstyti ar papildyti rodiklius, jei tai būtų laikoma esant reikalinga, ir papildyti šį reglamentą nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo, iš dalies keičiamas II priedas. [31 pakeit.]

2a.
     
  Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai metinę programos veiksmingumo ataskaitą. [32 pakeit.]

3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad Programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams ir, jei reikia, valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.

12 straipsnis

Vertinimas

1.   
  Nepriklausomas vertintojas atlieka vertinimus
  laiku, kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus. [33 pakeit.]

2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios.

3.   Baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems

  trejiems
  metams nuo 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Programos vertinimą. [34 pakeit.]

4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos Audito Rūmams
  ir jas paskelbia Komisijos interneto svetainėje
  . [35 pakeit.]

13 straipsnis

Deleguotieji įgaliojimai

Komisijai pagal 14 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
  , kuriais priimamos 10
   straipsnyje
  numatytos darbo programos ir iš dalies keičiami šio reglamento II priede nustatyti rodikliai
  . [44 pakeit.]

14 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   13 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2028 m. gruodžio 31 d.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 13 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5a.
     
  Pagal 10 ir 13 straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. [36 pakeit.]

IV SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

15 straipsnis

Informavimas, komunikacija ir viešinimas

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina
  didžiausią galimą
  jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. Nurodyti Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrinti jų matomumą nereikalaujama, jei dėl to kyla pavojus veiksmingam kovos su sukčiavimu ir muitinės operatyvinės veiklos vykdymui. [37 pakeit.]

2.   Komisija
  reguliariai
  vykdo su programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 2 straipsnyje nurodytais tikslais. [38 pakeit.]

16 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 515/97 pakeitimai

Reglamento (EB) Nr. 515/97 42a straipsnio 1 ir 2 dalys išbraukiamos.

17 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (ES) Nr. 250/2014 panaikinamas nuo 2021 m. sausio 1 d.

18 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Šis reglamentas neturi poveikio susijusių veiksmų tęsimui ar keitimui iki jų užbaigimo pagal Reglamentą (ES) Nr. 250/2014 ir Reglamento (EB) Nr. 515/97 42a straipsnį, kurie toliau taikomi tiems veiksmams tol, kol jie užbaigiami.

2.   Programos finansinio paketo lėšomis taip pat gali būti finansuojamos techninės ir administracinės paramos išlaidos, būtinos užtikrinti perėjimui nuo priemonių, patvirtintų pagal Reglamentą (ES) Nr. 250/2014 ir Reglamento (EB) Nr. 515/97 42a straipsnį, prie šios Programos.

19 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja [dvidešimtą] dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 10, 2019 1 10, p. 1.

1

(2)  2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 804/2004/EB, steigiantis Bendrijos veiksmų programą, skatinančią veiklą Bendrijos finansinių interesų apsaugos srityje (Herkulio programa) (OL L 143, 2004 4 30, p. 9).

3

(4)  2007 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 878/2007/EB, iš dalies keičiantis ir pratęsiantis Sprendimą Nr. 804/2004/EB, steigiantį Bendrijos veiksmų programą, skatinančią veiklą Bendrijos finansinių interesų apsaugos srityje (Herkulio programa II) (OL L 193, 2007 7 25, p. 18).

4

(5)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 250/2014, kuriuo nustatoma programa, skirta Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos srities veiklai skatinti (programa „Hercule III“), ir panaikinamas Sprendimas Nr. 804/2004/EB (OL L 84, 2014 3 20, p. 6).

5

(6)  2015 m. liepos 8 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/1971, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 papildomas specialiomis nuostatomis dėl pažeidimų, susijusių su Europos žemės ūkio garantijų fondu ir Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai, ataskaitų teikimo ir kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1848/2006, ir 2015 m. liepos 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1975, kuriuo nustatomas pranešimų apie pažeidimus, susijusius su Europos žemės ūkio garantijų fondu ir Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai, dažnumas ir forma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1306/2013 (OL L 293, 2015 11 10, p. 6).

6

(7)  2015 m. liepos 8 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/1970, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 papildomas specialiomis nuostatomis dėl pažeidimų, susijusių su Europos regioninės plėtros fondu, Europos socialiniu fondu, Sanglaudos fondu ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu, ataskaitų teikimo, ir 2015 m. liepos 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1974, kuriuo nustatomas pranešimų apie pažeidimus, susijusius su Europos regioninės plėtros fondu, Europos socialiniu fondu, Sanglaudos fondu ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu, dažnumas ir forma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013 (OL L 293, 2015 11 10, p. 1).

7

(8)  2015 m. liepos 8 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/1973, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 514/2014 papildomas specialiomis nuostatomis dėl pažeidimų, susijusių su Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondu ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemone, ataskaitų teikimo; Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1977, kuriuo nustatomas pranešimų apie pažeidimus, susijusius su Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondu ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemone, dažnumas ir forma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 514/2014 (OL L 293, 2015 11 10, p. 15).

8

(9)  2015 m. liepos 8 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/1972, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 223/2014 papildomas specialiomis nuostatomis dėl pažeidimų, susijusių su Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondu, ataskaitų teikimo, ir 2015 m. liepos 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1976, kuriuo nustatomas pranešimų apie pažeidimus, susijusius su Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondu, dažnumas ir forma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 223/2014 (OL L 293, 2015 11 10, p. 11).

9

(10)  Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 447/2014 dėl konkrečių Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 231/2014, kuriuo nustatoma Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP II), įgyvendinimo taisyklių (OL L 132, 2014 5 3, p. 32), 16 straipsnis.

10

(11)  1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) 2015/1525 (OL L 82, 1997 3 22, p. 1).

11

(12)  Tarybos sprendimas 2009/917/TVR dėl informacinių technologijų naudojimo muitinės tikslais (OL L 323, 2009 12 10, p. 20).

12

(13)  Nuoroda turės būti atnaujinta: OL C 373, 2013 12 20, p. 1. Susitarimo tekstas pateikiamas https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:32013Q1220(01).

13

(14)  [nuor.]

14

(15)  COM(2013)0324.

15

(16)  COM(2017)0235.

16

(17)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

17

(18)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

18

(19)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

19

(20)  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

20

(21)  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 198, 2017 7 28, p. 29).

21

(22)  2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas 2013/755/ES dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimas) (OL L 344, 2013 12 19, p. 1).

22

(23)  2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros (OL L 123, 2016 5 12, p. 1).

23

I PRIEDAS

Preliminarus išlaidų, kurios pagal Programą bus dengiamos teikiant finansavimą veiksmams, vykdomiems pagal Reglamentą (EB) Nr. 515/97, rūšių sąrašas:

| a) | visos nuolatinės techninės infrastruktūros, kuria sudaromos sąlygos valstybėms narėms naudotis logistiniais, biuro kompiuterizavimo ir IT ištekliais siekiant koordinuoti bendras muitinių operacijas ir kitą operatyvinę veiklą, diegimo ir priežiūros išlaidos; |
| --- | --- |

a)

visos nuolatinės techninės infrastruktūros, kuria sudaromos sąlygos valstybėms narėms naudotis logistiniais, biuro kompiuterizavimo ir IT ištekliais siekiant koordinuoti bendras muitinių operacijas ir kitą operatyvinę veiklą, diegimo ir priežiūros išlaidos;

| b) | kompensuojamos valstybių narių ir, kai tinkama, trečiųjų valstybių atstovų, dalyvaujančių Bendrijos misijose, Komisijos arba kartu su Komisija organizuojamose bendrose muitinių operacijose ir mokymo kursuose, ad hoc posėdžiuose ir valstybių narių įgyvendinamų administracinių tyrimų ar operatyvinių veiksmų parengiamuosiuose ir vertinimo posėdžiuose, jei jie organizuojami Komisijos ar kartu su Komisija, kelionės ir pragyvenimo išlaidos, taip pat, kai tinkama, mokamos kitos kompensacijos; |
| --- | --- |

b)

kompensuojamos valstybių narių ir, kai tinkama, trečiųjų valstybių atstovų, dalyvaujančių Bendrijos misijose, Komisijos arba kartu su Komisija organizuojamose bendrose muitinių operacijose ir mokymo kursuose, ad hoc posėdžiuose ir valstybių narių įgyvendinamų administracinių tyrimų ar operatyvinių veiksmų parengiamuosiuose ir vertinimo posėdžiuose, jei jie organizuojami Komisijos ar kartu su Komisija, kelionės ir pragyvenimo išlaidos, taip pat, kai tinkama, mokamos kitos kompensacijos;

| c) | kompiuterinės infrastruktūros (aparatinės įrangos), programinės įrangos bei tinklų jungčių įsigijimo, tyrimo, plėtros bei priežiūros ir susijusių gamybos, palaikymo ir mokymo paslaugų išlaidos, siekiant vykdyti Reglamente (EB) Nr. 515/97 numatytus veiksmus, visų pirma siekiant užkirsti kelią sukčiavimui ir kovoti su juo; |
| --- | --- |

c)

kompiuterinės infrastruktūros (aparatinės įrangos), programinės įrangos bei tinklų jungčių įsigijimo, tyrimo, plėtros bei priežiūros ir susijusių gamybos, palaikymo ir mokymo paslaugų išlaidos, siekiant vykdyti Reglamente (EB) Nr. 515/97 numatytus veiksmus, visų pirma siekiant užkirsti kelią sukčiavimui ir kovoti su juo;

| d) | informacijos teikimo išlaidos ir susijusių veiksmų, kuriais sudaromos sąlygos susipažinti su informacija, duomenimis ir duomenų šaltiniais, siekiant vykdyti Reglamente (EB) Nr. 515/97 numatytus veiksmus, visų pirma siekiant užkirsti kelią sukčiavimui ir kovoti su juo, išlaidos; |
| --- | --- |

d)

informacijos teikimo išlaidos ir susijusių veiksmų, kuriais sudaromos sąlygos susipažinti su informacija, duomenimis ir duomenų šaltiniais, siekiant vykdyti Reglamente (EB) Nr. 515/97 numatytus veiksmus, visų pirma siekiant užkirsti kelią sukčiavimui ir kovoti su juo, išlaidos;

| e) | išlaidos, susijusios su naudojimusi Muitinės informacine sistema, kuri numatyta priemonėse, priimtose pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 87 straipsnį ir ypač pagal Sprendimą 2009/917/TVR dėl informacinių technologijų naudojimo muitinės tikslais, jei pagal tas priemones nustatyta, kad išlaidos turi būti dengiamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto; |
| --- | --- |

e)

išlaidos, susijusios su naudojimusi Muitinės informacine sistema, kuri numatyta priemonėse, priimtose pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 87 straipsnį ir ypač pagal Sprendimą 2009/917/TVR dėl informacinių technologijų naudojimo muitinės tikslais, jei pagal tas priemones nustatyta, kad išlaidos turi būti dengiamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto;

| f) | bendrojo ryšių tinklo Sąjungos komponentų, naudojamų c punkte nurodytais tikslais, įsigijimo, tyrimo, plėtros ir priežiūros išlaidos. |
| --- | --- |

f)

bendrojo ryšių tinklo Sąjungos komponentų, naudojamų c punkte nurodytais tikslais, įsigijimo, tyrimo, plėtros ir priežiūros išlaidos.

II PRIEDAS

PROGRAMOS STEBĖSENOS RODIKLIAI

Programa bus atidžiai stebima remiantis rodikliais, kuriais siekiama nustatyti, kokiu mastu buvo pasiekti Programos bendrieji ir konkretūs tikslai, ir sumažinti administracinę naštą ir išlaidas. Tuo tikslu bus renkami duomenys, susiję su šiais pagrindiniais rodikliais:

1 konkretus tikslas. Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevencija ir kova su jais.

1 rodiklis: parama vykdant ES finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevenciją ir kovojant su jais, vertinama atsižvelgiant į:

| 1.1. | pasitenkinimo pagal programą organizuojamos ir (bendrai) finansuojamos veiklos lygį;








  a) | pagal Programą organizuojamų ir (bendrai) finansuojamų veiksmų skaičių ir tipą; [39 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

1.1.

pasitenkinimo pagal programą organizuojamos ir (bendrai) finansuojamos veiklos lygį;

a)

pagal Programą organizuojamų ir (bendrai) finansuojamų veiksmų skaičių ir tipą; [39 pakeit.]

| 1.2. | kiekvienais programos metais paramą gaunančių valstybių narių procentinę dalį

  sąrašą ir atitinkamą paskirstyto finansavimo dalį
  . [40 pakeit.] |
| --- | --- |

1.2.

kiekvienais programos metais paramą gaunančių valstybių narių procentinę dalį

  sąrašą ir atitinkamą paskirstyto finansavimo dalį
  . [40 pakeit.]

2 konkretus tikslas. Pranešimų apie pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, susijusius su pasidalijamojo valdymo ir pasirengimo narystei paramos lėšomis iš Sąjungos biudžeto, rėmimas.

2 rodiklis. Naudotojų pasitenkinimo Pažeidimų valdymo sistema lygis.

| a) | pažeidimų, apie kuriuos pranešta, skaičius; [41 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

pažeidimų, apie kuriuos pranešta, skaičius; [41 pakeit.]

2a rodiklis
  .
  Naudotojų pasitenkinimo Kovos su sukčiavimu informacine sistema lygis. [42 pakeit.]

3 konkretus tikslas. Tarpusavio administracinei pagalbai muitinės reikalų srityje skirtų informacijos keitimosi priemonių ir paramos operatyvinei veiklai teikimas.

3 rodiklis. Suteiktos tarpusavio pagalbos informacijos kiekis ir su tarpusavio pagalba susijusių veiksmų, kuriems buvo skirta parama, skaičius.

3a rodiklis
  .
  Su tarpusavio pagalba susijusių veiksmų skaičius ir tipas. [43 pakeit.]

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/213 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/213

---

P8_TA(2019)0069

Daugiametis vakarų vandenyse ir gretimuose vandenyse žvejojamų išteklių ir tų išteklių žvejybos planas ***I

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas daugiametis vakarų vandenų ir gretimų vandenų žuvų išteklių ir tų išteklių žvejybos valdymo planas, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1139, kuriuo nustatomas Baltijos jūros daugiametis planas, ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007 ir (EB) Nr. 1300/2008 (COM(2018)0149 – C8-0126/2018 – 2018/0074(COD)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0149), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0149),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0126/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0126/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 29 d. oficialų Jungtinės Karalystės pranešimą pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį apie ketinimą išstoti iš Europos Sąjungos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 29 d. oficialų Jungtinės Karalystės pranešimą pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį apie ketinimą išstoti iš Europos Sąjungos,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. gruodžio 12 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. gruodžio 12 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0310/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0310/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | patvirtina bendrą Parlamento ir Tarybos pareiškimą, kuris pridedamas prie šios rezoliucijos ir kartu su galutiniu teisėkūros procedūra priimtu aktu bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio L serijoje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL C 440, 2018 12 6, p. 171.

(2)  Ši pozicija pakeičia 2018 m. spalio 25 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0425).

---

P8_TC1-COD(2018)0074

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo nustatomas daugiametis vakarų vandenyse ir gretimuose vandenyse žvejojamų išteklių ir tų išteklių žvejybos planas, iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2016/1139 ir (ES) 2018/973 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007 ir (EB) Nr. 1300/2008

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/472.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Bendras Europos Parlamento ir Tarybos pareiškimas

Europos Parlamentas ir Taryba ketina panaikinti įgaliojimus priimti technines priemones deleguotaisiais aktais pagal šio reglamento 8 straipsnį, kai jie priims naują reglamentą dėl techninių priemonių, į kurį įtrauktas tas pačias priemones apimantis įgaliojimas.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/216 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/216

---

P8_TA(2019)0070

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas ***I

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (COM(2017)0772/2 – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/34)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0772/2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0772/2),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 196 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0409/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 196 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0409/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Čekijos Atstovų Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Čekijos Atstovų Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 16 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 16 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. gruodžio 19 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. gruodžio 19 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones ir poziciją pakeitimų forma (A8-0180/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones ir poziciją pakeitimų forma (A8-0180/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | patvirtina bendrą Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją susilaikyti nuo perskirstymų, kuriais finansuojami nauji politikos prioritetai, įtraukti į įgyvendinamą daugiametę finansinę programą, nes tai neabejotinai turės neigiamą poveikį kitos pagrindinės Sąjungos veiklos įgyvendinimui; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją numatyti pakankamą Sąjungos civilinės saugos mechanizmo finansavimą pagal kitą daugiametę finansinę programą, kuri prasidės 2021 m., atsižvelgiant į dabartinę šio mechanizmo peržiūrą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(2)  OL C 361, 2018 10 5, p. 37.

(3)  Ši pozicija pakeičia 2018 m. gegužės 31 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0236).

---

P8_TC1-COD(2017)0309

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą (ES) 2019/420.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Bendras Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas

Papildomas Sąjungos civilinės saugos mechanizmo įgyvendinimo finansinis paketas 2019–2020 m. yra 205,6 mln. EUR. Nedarant poveikio biudžeto valdymo institucijos įgaliojimams, dalis lėšų, skirtų visam „rescEU“ biudžetui padidinti, turėtų būti skiriama perskirstant 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos 3 išlaidų kategorijos (Saugumas ir pilietybė) ir 4 išlaidų kategorijos (Europos vaidmuo pasaulyje) asignavimus. Visos trys institucijos primena, kad dalis perskirtų asignavimų jau yra įtraukta į 2019 m. biudžetą, o 15,34 mln. EUR jau įtraukta į 2020 m. finansinį programavimą.

Vykdant 2020 m. biudžeto procedūrą, Komisija raginama pasiūlyti papildomai perskirti 18,24 mln. EUR asignavimų, kad būtų pasiekta 50 proc. 2019 ir 2020 m. asignavimų pagal tas pačias išlaidų kategorijas.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/219 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/219

---

P8_TA(2019)0071

Pakartotinio vandens naudojimo minimalieji reikalavimai ***I

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pakartotinio vandens naudojimo minimaliųjų reikalavimų (COM(2018)0337 – C8-0220/2018 – 2018/0169(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/35)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0337), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0337),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0220/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0220/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 6 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 6 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0044/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0044/2019),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(2)  OL C 86, 2019 3 7, p. 353.

---

P8_TC1-COD(2018)0169

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl pakartotinio vandens naudojimo minimaliųjų reikalavimų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | vandens išteklių poreikis Sąjungoje nuolat auga, todėl vandens ima stigti ir blogėja jo kokybė. Dėl miestų plėtros ir žemės ūkio veiklos smarkiai sumažėjusį gėlo vandens prieinamumą dar labiau pablogina klimato kaita
  , nenuspėjamos oro sąlygos
  ir sausros; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(1)

vandens išteklių poreikis Sąjungoje nuolat auga, todėl vandens ima stigti ir blogėja jo kokybė. Dėl miestų plėtros ir žemės ūkio veiklos smarkiai sumažėjusį gėlo vandens prieinamumą dar labiau pablogina klimato kaita
  , nenuspėjamos oro sąlygos
  ir sausros; [1 pakeit.]

| (2) | plačiau naudodama išvalytą nuotekų vandenį
  , ribodama vandens iš vandens telkinių ir požeminio vandens paėmimą, mažindama išvalytų nuotekų išleidimo į vandens telkinius poveikį ir skatindama taupyti vandenį pasitelkiant daugkartinį miesto nuotekų naudojimą, ir drauge užtikrindama aukštą aplinkos apsaugos lygį,
  Sąjunga galėtų geriau spręsti vis didėjančias vandens trūkumo
  problemas
  . Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/60/EB (4) pakartotinis vandens naudojimas
  , drauge su efektyvaus vandens naudojimo technologijų skatinimu pramonėje ir vandenį taupančiais drėkinimo metodais,
  minimas kaip viena iš papildomų priemonių, kurias valstybės narės gali nuspręsti taikyti, kad įgyvendintų direktyvos tikslus pasiekti kokybiškai ir kiekybiškai gerą paviršinio ir požeminio vandens būklę. Tarybos direktyva 91/271/EEB (5) reikalaujama, kad išvalytos nuotekos, jei tik galima, būtų naudojamos pakartotinai; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

plačiau naudodama išvalytą nuotekų vandenį
  , ribodama vandens iš vandens telkinių ir požeminio vandens paėmimą, mažindama išvalytų nuotekų išleidimo į vandens telkinius poveikį ir skatindama taupyti vandenį pasitelkiant daugkartinį miesto nuotekų naudojimą, ir drauge užtikrindama aukštą aplinkos apsaugos lygį,
  Sąjunga galėtų geriau spręsti vis didėjančias vandens trūkumo
  problemas
  . Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/60/EB (4) pakartotinis vandens naudojimas
  , drauge su efektyvaus vandens naudojimo technologijų skatinimu pramonėje ir vandenį taupančiais drėkinimo metodais,
  minimas kaip viena iš papildomų priemonių, kurias valstybės narės gali nuspręsti taikyti, kad įgyvendintų direktyvos tikslus pasiekti kokybiškai ir kiekybiškai gerą paviršinio ir požeminio vandens būklę. Tarybos direktyva 91/271/EEB (5) reikalaujama, kad išvalytos nuotekos, jei tik galima, būtų naudojamos pakartotinai; [2 pakeit.]

| (2a) | daugelyje vietovių specifinė problema yra išvalytų nuotekų paskirstymo infrastruktūros amžius ir prasta būklė, dėl to prarandama labai daug išvalytų nuotekų, taigi ir į tokį valymą investuotų išteklių. Todėl pirmenybė turėtų būti teikiama tokių vamzdynų atnaujinimui; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(2a)

daugelyje vietovių specifinė problema yra išvalytų nuotekų paskirstymo infrastruktūros amžius ir prasta būklė, dėl to prarandama labai daug išvalytų nuotekų, taigi ir į tokį valymą investuotų išteklių. Todėl pirmenybė turėtų būti teikiama tokių vamzdynų atnaujinimui; [3 pakeit.]

| (3) | Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos vandens išteklių išsaugojimo metmenys“ (6)
  pakartotinis

  pabrėžiamas poreikis parengti priemonę, kuria Sąjungos lygmeniu būtų reguliuojami pakartotinio
  vandens naudojimas drėkinimo ar pramonės reikmėms nurodytas kaip alternatyvi

  naudojimo standartai, kad būtų pašalintos kliūtys plačiai naudoti tokią alternatyvią
  vandens tiekimo galimybė, į kurią Sąjunga turėtų atkreipti dėmesį

  galimybę
  ,
  būtent tokią, kuri padėtų sumažinti vandens trūkumą ir tiekimo sistemų pažeidžiamumą
  ; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(3)

Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos vandens išteklių išsaugojimo metmenys“ (6)
  pakartotinis

  pabrėžiamas poreikis parengti priemonę, kuria Sąjungos lygmeniu būtų reguliuojami pakartotinio
  vandens naudojimas drėkinimo ar pramonės reikmėms nurodytas kaip alternatyvi

  naudojimo standartai, kad būtų pašalintos kliūtys plačiai naudoti tokią alternatyvią
  vandens tiekimo galimybė, į kurią Sąjunga turėtų atkreipti dėmesį

  galimybę
  ,
  būtent tokią, kuri padėtų sumažinti vandens trūkumą ir tiekimo sistemų pažeidžiamumą
  ; [4 pakeit.]

| (4) | Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai „Vandens trūkumo ir sausrų problemos Europos Sąjungoje sprendimas“ (7) nustatyta priemonių, kurias valstybės narės turėtų apsvarstyti valdydamos vandens trūkumą ir sausras, hierarchija.
  Tuo pačiu tikslu būtų naudinga Direktyvoje 2000/60/EB nustatyti privalomą patikimo vandens išteklių valdymo hierarchiją.
  Jame nustatoma, kad regionuose, kuriuose visos prevencinės priemonės buvo įgyvendintos laikantis vandens hierarchijos ir kuriuose vandens poreikis vis dar viršija turimus išteklius, tam tikromis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į sąnaudų ir naudos aspektą, galima numatyti papildomos vandentiekio infrastruktūros naudojimą didelių sausrų padariniams šalinti; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai „Vandens trūkumo ir sausrų problemos Europos Sąjungoje sprendimas“ (7) nustatyta priemonių, kurias valstybės narės turėtų apsvarstyti valdydamos vandens trūkumą ir sausras, hierarchija.
  Tuo pačiu tikslu būtų naudinga Direktyvoje 2000/60/EB nustatyti privalomą patikimo vandens išteklių valdymo hierarchiją.
  Jame nustatoma, kad regionuose, kuriuose visos prevencinės priemonės buvo įgyvendintos laikantis vandens hierarchijos ir kuriuose vandens poreikis vis dar viršija turimus išteklius, tam tikromis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į sąnaudų ir naudos aspektą, galima numatyti papildomos vandentiekio infrastruktūros naudojimą didelių sausrų padariniams šalinti; [5 pakeit.]

| (4a) | 2008 m. spalio 9 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl vandens trūkumo ir sausrų problemos Europos Sąjungoje sprendimo
   (8)

  primenama, kad tvarkant vandens išteklius pirmenybė turėtų būti teikiama į paklausą orientuotam požiūriui, ir laikomasi nuomonės, kad tvarkydama vandens išteklius ES turėtų laikytis holistinio požiūrio, pagal kurį būtų derinamos paklausos valdymo, esamų vandens ciklo išteklių optimizavimo ir naujų išteklių kūrimo priemonės, o rengiant šį požiūrį reikia atsižvelgti į aplinkos, socialinius ir ekonominius aspektus; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(4a)

2008 m. spalio 9 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl vandens trūkumo ir sausrų problemos Europos Sąjungoje sprendimo
   (8)

  primenama, kad tvarkant vandens išteklius pirmenybė turėtų būti teikiama į paklausą orientuotam požiūriui, ir laikomasi nuomonės, kad tvarkydama vandens išteklius ES turėtų laikytis holistinio požiūrio, pagal kurį būtų derinamos paklausos valdymo, esamų vandens ciklo išteklių optimizavimo ir naujų išteklių kūrimo priemonės, o rengiant šį požiūrį reikia atsižvelgti į aplinkos, socialinius ir ekonominius aspektus; [6 pakeit.]

| (5) | savo Žiedinės ekonomikos veiksmų plane (9) Komisija įsipareigojo imtis veiksmų, kad būtų skatinamas pakartotinis išvalytų nuotekų naudojimas, įskaitant pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl minimaliųjų pakartotinio vandens naudojimo reikalavimų rengimą
  . Komisija turėtų atnaujinti savo veiksmų planą ir toliau laikyti vandens išteklius prioritetine veiksmų sritimi; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

savo Žiedinės ekonomikos veiksmų plane (9) Komisija įsipareigojo imtis veiksmų, kad būtų skatinamas pakartotinis išvalytų nuotekų naudojimas, įskaitant pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl minimaliųjų pakartotinio vandens naudojimo reikalavimų rengimą
  . Komisija turėtų atnaujinti savo veiksmų planą ir toliau laikyti vandens išteklius prioritetine veiksmų sritimi; [7 pakeit.]

| (6) | manoma, kad pakartotinis tinkamai išvalytų nuotekų, pavyzdžiui, miesto nuotekų valymo įrenginiuose arba pramoniniuose įrenginiuose, naudojimas daro mažesnį poveikį aplinkai negu kiti alternatyvūs vandens tiekimo būdai, kaip antai vandens perdavimas ar gėlinimas,. Tačiau toks pakartotinis naudojimas
  , dėl kurio galėtų sumažėti vandens švaistymas ir būtų sutaupoma vandens,
  Sąjungoje taikomas ribotai. Taip iš dalies yra
  dėl didelių pakartotinio nuotekų naudojimo sistemos sąnaudų ir
  dėl to, kad nėra bendrų Sąjungos aplinkos ir sveikatos apsaugos standartų ir, kiek tai susiję su žemės ūkio produktais, dėl
  galimos rizikos sveikatai ir aplinkai ir galimų
  kliūčių laisvam tokių produktų, laistytų regeneruotu vandeniu, judėjimui;
  . Be to, reikėtų atsižvelgti į tai, kad tam tikrose valstybėse narėse drėkinimo infrastruktūra yra nepakankama arba jos visai nėra; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

manoma, kad pakartotinis tinkamai išvalytų nuotekų, pavyzdžiui, miesto nuotekų valymo įrenginiuose arba pramoniniuose įrenginiuose, naudojimas daro mažesnį poveikį aplinkai negu kiti alternatyvūs vandens tiekimo būdai, kaip antai vandens perdavimas ar gėlinimas,. Tačiau toks pakartotinis naudojimas
  , dėl kurio galėtų sumažėti vandens švaistymas ir būtų sutaupoma vandens,
  Sąjungoje taikomas ribotai. Taip iš dalies yra
  dėl didelių pakartotinio nuotekų naudojimo sistemos sąnaudų ir
  dėl to, kad nėra bendrų Sąjungos aplinkos ir sveikatos apsaugos standartų ir, kiek tai susiję su žemės ūkio produktais, dėl
  galimos rizikos sveikatai ir aplinkai ir galimų
  kliūčių laisvam tokių produktų, laistytų regeneruotu vandeniu, judėjimui;
  . Be to, reikėtų atsižvelgti į tai, kad tam tikrose valstybėse narėse drėkinimo infrastruktūra yra nepakankama arba jos visai nėra; [8 pakeit.]

| (6a) | pakartotinis vandens naudojimas galėtų padėti panaudoti maistines medžiagas, esančias išvalytose nuotekose, o regeneruoto vandens panaudojimas drėkinimo tikslais žemės ir miškų ūkyje galėtų būti maistinių medžiagų, kaip antai azoto, fosforo ir kalio, grąžinimo į gamtos biogeocheminius ciklus būdas; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(6a)

pakartotinis vandens naudojimas galėtų padėti panaudoti maistines medžiagas, esančias išvalytose nuotekose, o regeneruoto vandens panaudojimas drėkinimo tikslais žemės ir miškų ūkyje galėtų būti maistinių medžiagų, kaip antai azoto, fosforo ir kalio, grąžinimo į gamtos biogeocheminius ciklus būdas; [9 pakeit.]

| (6b) | pagal šį reglamentą tinkamai išvalyto regeneruoto vandens pakartotinis naudojimas drėkinimo reikmėms turėtų būti vykdomas tausojant aplinką. Todėl dėl pakartotinio naudojimo neturėtų būti išmetamas didesnis azoto ir fosforo kiekis, nes pernelyg didelis šių maistinių medžiagų kiekis sukelia dirvožemio ir paviršinių bei požeminių vandens telkinių eutrofikaciją ir taip kenkia ekosistemoms, ir prisideda prie biologinės įvairovės mažėjimo; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(6b)

pagal šį reglamentą tinkamai išvalyto regeneruoto vandens pakartotinis naudojimas drėkinimo reikmėms turėtų būti vykdomas tausojant aplinką. Todėl dėl pakartotinio naudojimo neturėtų būti išmetamas didesnis azoto ir fosforo kiekis, nes pernelyg didelis šių maistinių medžiagų kiekis sukelia dirvožemio ir paviršinių bei požeminių vandens telkinių eutrofikaciją ir taip kenkia ekosistemoms, ir prisideda prie biologinės įvairovės mažėjimo; [10 pakeit.]

| (6c) | jei norima užtikrinti veiksmingą pakartotinį miesto nuotekų išteklių naudojimą, reikia pripažinti, kad ne visų rūšių regeneruotas vanduo gali būti naudojamas visiems kultūriniams augalams. Todėl ūkininkai turi būti mokomi, kaip optimaliai kultūriniams augalams naudoti įvairių rūšių regeneruotą vandenį taip, kad naudojamo vandens kokybė nesukeltų rizikos visuomenės sveikatai; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(6c)

jei norima užtikrinti veiksmingą pakartotinį miesto nuotekų išteklių naudojimą, reikia pripažinti, kad ne visų rūšių regeneruotas vanduo gali būti naudojamas visiems kultūriniams augalams. Todėl ūkininkai turi būti mokomi, kaip optimaliai kultūriniams augalams naudoti įvairių rūšių regeneruotą vandenį taip, kad naudojamo vandens kokybė nesukeltų rizikos visuomenės sveikatai; [11 pakeit.]

| (7) | lygiaverčius
  su maisto higiena susijusius sveikatos apsaugos standartus, taikomus regeneruotu vandeniu laistomiems žemės ūkio produktams, galima pasiekti tik jeigu valstybėse narėse regeneruoto vandens, skirto drėkinimo reikmėms žemės ūkyje, kokybės reikalavimai nebus labai skirtingi. Reikalavimų suvienodinimas taip pat prisidės prie veiksmingo tokių produktų vidaus rinkos veikimo. Todėl tikslinga užtikrinti minimalų suderinimą nustatant minimaliuosius vandens kokybės ir stebėsenos
  dažnumo
  reikalavimus
  ir pagrindines rizikos valdymo užduotis
  . Tie minimalūs reikalavimai turėtų apimti minimaliuosius regeneruoto vandens parametrus ir kitus griežtesnius arba papildomus kokybės reikalavimus, kuriuos, jei reikia, kartu su bet kokiomis susijusiomis prevencinėmis priemonėmis nustato kompetentingos institucijos. Siekiant

  Regeneravimo įrenginių veiklos vykdytojas, bendradarbiaudamas su atitinkamais susijusiais subjektais, turėtų parengti pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo planą ir jam turėtų būti leidžiama
  nustatyti griežtesnius arba papildomus
  regeneruoto
  vandens kokybės reikalavimus,
  . Regeneravimo įrenginių veiklos vykdytojas
  ,
  bendradarbiaudamas bent su regeneruoto
  vandens regeneravimo įrenginių

  paskirstymo veiklos vykdytoju ir regeneruoto vandens saugojimo
  veiklos vykdytojai

  vykdytoju,
  turėtų vykdyti pagrindines rizikos valdymo užduotis. Parametrai pagrįsti Komisijos Jungtinio tyrimų centro technine ataskaita ir atspindi tarptautinius pakartotinio vandens naudojimo standartus. Komisijos Jungtinis tyrimų centras turėtų nustatyti parametrus ir matavimo metodus, pagal kuriuos regeneruotame vandenyje būtų galima aptikti mikroplastiką ir vaistų likučius; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

lygiaverčius
  su maisto higiena susijusius sveikatos apsaugos standartus, taikomus regeneruotu vandeniu laistomiems žemės ūkio produktams, galima pasiekti tik jeigu valstybėse narėse regeneruoto vandens, skirto drėkinimo reikmėms žemės ūkyje, kokybės reikalavimai nebus labai skirtingi. Reikalavimų suvienodinimas taip pat prisidės prie veiksmingo tokių produktų vidaus rinkos veikimo. Todėl tikslinga užtikrinti minimalų suderinimą nustatant minimaliuosius vandens kokybės ir stebėsenos
  dažnumo
  reikalavimus
  ir pagrindines rizikos valdymo užduotis
  . Tie minimalūs reikalavimai turėtų apimti minimaliuosius regeneruoto vandens parametrus ir kitus griežtesnius arba papildomus kokybės reikalavimus, kuriuos, jei reikia, kartu su bet kokiomis susijusiomis prevencinėmis priemonėmis nustato kompetentingos institucijos. Siekiant

  Regeneravimo įrenginių veiklos vykdytojas, bendradarbiaudamas su atitinkamais susijusiais subjektais, turėtų parengti pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo planą ir jam turėtų būti leidžiama
  nustatyti griežtesnius arba papildomus
  regeneruoto
  vandens kokybės reikalavimus,
  . Regeneravimo įrenginių veiklos vykdytojas
  ,
  bendradarbiaudamas bent su regeneruoto
  vandens regeneravimo įrenginių

  paskirstymo veiklos vykdytoju ir regeneruoto vandens saugojimo
  veiklos vykdytojai

  vykdytoju,
  turėtų vykdyti pagrindines rizikos valdymo užduotis. Parametrai pagrįsti Komisijos Jungtinio tyrimų centro technine ataskaita ir atspindi tarptautinius pakartotinio vandens naudojimo standartus. Komisijos Jungtinis tyrimų centras turėtų nustatyti parametrus ir matavimo metodus, pagal kuriuos regeneruotame vandenyje būtų galima aptikti mikroplastiką ir vaistų likučius; [12 pakeit.]

| (7a) | mikroplastikas gali būti rizikos žmonių sveikatai ir aplinkai šaltinis. Dėl šios priežasties, atlikdama išsamų mikroplastiko šaltinių, pasiskirstymo, tolesnio likimo ir poveikio valant nuotekas tyrimus, Komisija turėtų parengti metodiką, pagal kurią būtų matuojamas mikroplastiko kiekis miesto nuotekose, išvalytose pagal Direktyvą 91/271/EEB ir regeneruotose pagal šį reglamentą; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(7a)

mikroplastikas gali būti rizikos žmonių sveikatai ir aplinkai šaltinis. Dėl šios priežasties, atlikdama išsamų mikroplastiko šaltinių, pasiskirstymo, tolesnio likimo ir poveikio valant nuotekas tyrimus, Komisija turėtų parengti metodiką, pagal kurią būtų matuojamas mikroplastiko kiekis miesto nuotekose, išvalytose pagal Direktyvą 91/271/EEB ir regeneruotose pagal šį reglamentą; [13 pakeit.]

| (7b) | nepakankamai švaraus nuotekų vandens naudojimas viešosioms paslaugoms teikti (kaip antai gatvėms plauti ar parkams ir golfo aikštynams drėkinti) gali pakenkti sveikatai. Todėl Komisija, siekdama apsaugoti žmonių ir gyvūnų sveikatą ir požeminio bei paviršinio vandens kokybę, turėtų nustatyti minimaliuosius pakartotinio vandens naudojimo teikiant viešąsias paslaugas reikalavimus; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(7b)

nepakankamai švaraus nuotekų vandens naudojimas viešosioms paslaugoms teikti (kaip antai gatvėms plauti ar parkams ir golfo aikštynams drėkinti) gali pakenkti sveikatai. Todėl Komisija, siekdama apsaugoti žmonių ir gyvūnų sveikatą ir požeminio bei paviršinio vandens kokybę, turėtų nustatyti minimaliuosius pakartotinio vandens naudojimo teikiant viešąsias paslaugas reikalavimus; [14 pakeit.]

| (7c) | siekiant užtikrinti saugų vandens naudojimą ir apsaugoti aplinką bei visuomenės sveikatą, reikalavimuose, susijusiuose su vandens, naudojamo drėkinimui, kokybe, turėtų būti atsižvelgta į mokslo pažangą, ypač į mikroteršalų ir naujai „atsirandančių“ medžiagų kontrolę; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(7c)

siekiant užtikrinti saugų vandens naudojimą ir apsaugoti aplinką bei visuomenės sveikatą, reikalavimuose, susijusiuose su vandens, naudojamo drėkinimui, kokybe, turėtų būti atsižvelgta į mokslo pažangą, ypač į mikroteršalų ir naujai „atsirandančių“ medžiagų kontrolę; [15 pakeit.]

| (7d) | nustatant vandens kokybės reikalavimus turėtų būti atsižvelgta į anksčiau atliktus eksperimentus, visų pirma susijusius su nuotekų dumblo ir biodujų gamybos ištakių naudojimu žemės ūkyje; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(7d)

nustatant vandens kokybės reikalavimus turėtų būti atsižvelgta į anksčiau atliktus eksperimentus, visų pirma susijusius su nuotekų dumblo ir biodujų gamybos ištakių naudojimu žemės ūkyje; [16 pakeit.]

| (8) | minimaliųjų pakartotinio vandens naudojimo reikalavimų laikymasis turėtų
  derėti su Sąjungos vandens politika ir
  padėti įgyvendinti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytus darnaus vystymosi tikslus, visų pirma 6-ąjį tikslą – visiems užtikrinti tvarią vandentvarką ir galimybę gauti vandens bei sanitarines paslaugas, taip pat smarkiai padidinti vandens regeneravimą ir saugų pakartotinį
  vandens
  naudojimą visame pasaulyje
  , kad būtų prisidėta siekiant 12-ojo Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslo – tausaus vartojimo ir gamybos
  . Be to, šiuo reglamentu siekiama užtikrinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 37 straipsnio dėl aplinkos apsaugos taikymą; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

minimaliųjų pakartotinio vandens naudojimo reikalavimų laikymasis turėtų
  derėti su Sąjungos vandens politika ir
  padėti įgyvendinti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytus darnaus vystymosi tikslus, visų pirma 6-ąjį tikslą – visiems užtikrinti tvarią vandentvarką ir galimybę gauti vandens bei sanitarines paslaugas, taip pat smarkiai padidinti vandens regeneravimą ir saugų pakartotinį
  vandens
  naudojimą visame pasaulyje
  , kad būtų prisidėta siekiant 12-ojo Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslo – tausaus vartojimo ir gamybos
  . Be to, šiuo reglamentu siekiama užtikrinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 37 straipsnio dėl aplinkos apsaugos taikymą; [17 pakeit.]

| (8a) | žmonėms vartoti skirto vandens kokybės reikalavimai nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) .../...
   (10)

  . Valstybės narės turėtų imtis atitinkamų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad geriamojo vandens ištekliai nebūtų užteršti regeneruotu vandeniu, siekiant išvengti geriamojo vandens kokybės blogėjimo; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(8a)

žmonėms vartoti skirto vandens kokybės reikalavimai nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) .../...
   (10)

  . Valstybės narės turėtų imtis atitinkamų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad geriamojo vandens ištekliai nebūtų užteršti regeneruotu vandeniu, siekiant išvengti geriamojo vandens kokybės blogėjimo; [18 pakeit.]

| (8b) | tam tikrais atvejais regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojai toliau transportuoja ir saugo regeneruotą vandenį už vandens išleidimo iš regeneravimo įrenginio vietos prieš patiekdami šį vandenį kitiems subjektams grandinėje, pvz., regeneruoto vandens paskirstymo veiklos vykdytojui, regeneruoto vandens saugojimo veiklos vykdytojui arba galutiniam naudotojui. Būtina nustatyti atitikties vietą, kad būtų paaiškinta, kur baigiasi veiklos vykdytojo atsakomybė ir kur prasideda kito grandinės subjekto atsakomybė. [19 pakeit.] |
| --- | --- |

(8b)

tam tikrais atvejais regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojai toliau transportuoja ir saugo regeneruotą vandenį už vandens išleidimo iš regeneravimo įrenginio vietos prieš patiekdami šį vandenį kitiems subjektams grandinėje, pvz., regeneruoto vandens paskirstymo veiklos vykdytojui, regeneruoto vandens saugojimo veiklos vykdytojui arba galutiniam naudotojui. Būtina nustatyti atitikties vietą, kad būtų paaiškinta, kur baigiasi veiklos vykdytojo atsakomybė ir kur prasideda kito grandinės subjekto atsakomybė. [19 pakeit.]

| (9) | rizikos valdymas turėtų apimti rizikos nustatymą ir aktyvų valdymą, taip pat konkrečioms reikmėms tinkamos kokybės regeneruoto vandens gamybos
  , paskirstymo, saugojimo ir naudojimo
  sąvoką. Rizikos vertinimas turėtų būti pagrįstas pagrindinėmis rizikos valdymo užduotimis ir
  , be kita ko, visapusišku atsargumo principo taikymu ir
  jį atliekant turėtų būti nustatomi papildomi vandens kokybės reikalavimai, būtini siekiant užtikrinti aplinkos ir žmonių bei gyvūnų sveikatą
  . Rizikos valdymas turėtų būti bendra pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo plane dalyvaujančių subjektų atsakomybė. Pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo plane turėtų būti aiškiai apibrėžti dalyvaujančių subjektų vaidmenys ir atsakomybė. Kompetentinga institucija, išduodama leidimą, turėtų turėti galimybę reikalauti, kad atitinkami subjektai, dalyvaujantys pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo plane, imtųsi tolesnių rizikos valdymo priemonių; [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

rizikos valdymas turėtų apimti rizikos nustatymą ir aktyvų valdymą, taip pat konkrečioms reikmėms tinkamos kokybės regeneruoto vandens gamybos
  , paskirstymo, saugojimo ir naudojimo
  sąvoką. Rizikos vertinimas turėtų būti pagrįstas pagrindinėmis rizikos valdymo užduotimis ir
  , be kita ko, visapusišku atsargumo principo taikymu ir
  jį atliekant turėtų būti nustatomi papildomi vandens kokybės reikalavimai, būtini siekiant užtikrinti aplinkos ir žmonių bei gyvūnų sveikatą
  . Rizikos valdymas turėtų būti bendra pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo plane dalyvaujančių subjektų atsakomybė. Pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo plane turėtų būti aiškiai apibrėžti dalyvaujančių subjektų vaidmenys ir atsakomybė. Kompetentinga institucija, išduodama leidimą, turėtų turėti galimybę reikalauti, kad atitinkami subjektai, dalyvaujantys pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo plane, imtųsi tolesnių rizikos valdymo priemonių; [20 pakeit.]

| (9a) | skirtingų šalių, dalyvaujančių vandens regeneravimo procese, bendradarbiavimas ir sąveika turėtų būti būtina sąlyga, kad būtų galima nustatyti regeneravimo būdus pagal konkrečioms naudojimo paskirtims taikomus reikalavimus ir planuoti regeneruoto vandens pasiūlą, atsižvelgiant į galutinių naudotojų paklausą; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(9a)

skirtingų šalių, dalyvaujančių vandens regeneravimo procese, bendradarbiavimas ir sąveika turėtų būti būtina sąlyga, kad būtų galima nustatyti regeneravimo būdus pagal konkrečioms naudojimo paskirtims taikomus reikalavimus ir planuoti regeneruoto vandens pasiūlą, atsižvelgiant į galutinių naudotojų paklausą; [21 pakeit.]

| (10) | siekdami veiksmingai apsaugoti aplinką
  , įskaitant dirvožemio kokybę,
  ir žmonių sveikatą, regeneravimo įrenginių veiklos vykdytojai pirmiausia turėtų būti atsakingi už regeneruoto vandens kokybę
  atitikties vietoje
  . Siekdami laikytis minimaliųjų reikalavimų ir visų kompetentingų institucijų nustatytų papildomų sąlygų, regeneravimo įrenginių veiklos vykdytojai turėtų stebėti regeneruoto vandens kokybę
  , laikydamiesi minimaliųjų reikalavimų ir visų kompetentingų institucijų nustatytų papildomų sąlygų
  . Todėl tikslinga nustatyti minimalius stebėsenos reikalavimus, apimančius įprastinės stebėsenos dažnumą ir patvirtinamosios stebėsenos laiką ir tikslinius rodiklius. Tam tikri įprastinei stebėsenai taikomi reikalavimai nustatyti pagal Direktyvą 91/271/EEB; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

(10)

siekdami veiksmingai apsaugoti aplinką
  , įskaitant dirvožemio kokybę,
  ir žmonių sveikatą, regeneravimo įrenginių veiklos vykdytojai pirmiausia turėtų būti atsakingi už regeneruoto vandens kokybę
  atitikties vietoje
  . Siekdami laikytis minimaliųjų reikalavimų ir visų kompetentingų institucijų nustatytų papildomų sąlygų, regeneravimo įrenginių veiklos vykdytojai turėtų stebėti regeneruoto vandens kokybę
  , laikydamiesi minimaliųjų reikalavimų ir visų kompetentingų institucijų nustatytų papildomų sąlygų
  . Todėl tikslinga nustatyti minimalius stebėsenos reikalavimus, apimančius įprastinės stebėsenos dažnumą ir patvirtinamosios stebėsenos laiką ir tikslinius rodiklius. Tam tikri įprastinei stebėsenai taikomi reikalavimai nustatyti pagal Direktyvą 91/271/EEB; [22 pakeit.]

| (11) | būtina užtikrinti saugų regeneruoto vandens
  tiekimą, saugojimą ir
  naudojimą, taip skatinant
  vystyti
  pakartotinį vandens naudojimą visoje Sąjungoje
  , visų pirma skatinant Sąjungos ūkininkus taikyti šią praktiką,
  ir didinant visuomenės pasitikėjimą juo.
  Išvalytų nuotekų, neatsižvelgiant į jų naudojimo būdus, kiekis, pobūdis, valymo būdai ir savybės turėtų būti tokie, kad jas tvarkant, naudojant ir saugant, įskaitant drėkinimą purkštuvais, lašelinį drėkinimą (su saugojimu ar be jo), nebūtų tiesiogiai ar netiesiogiai kenkiama žmonių arba gyvūnų sveikatai ar dirvožemio kokybei arba vandens aplinkai trumpuoju, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais.
  Todėl regeneruoto vandens tiekimas
  ir saugojimas
  konkrečioms reikmėms turėtų būti leidžiamas tik turint valstybių narių kompetentingų institucijų suteiktą leidimą. Siekiant visoje Sąjungoje užtikrinti suderintą požiūrį, atsekamumą ir skaidrumą, turėtų būti nustatytos esminės taisyklės Sąjungos lygmeniu. Tačiau leidimų suteikimo procedūrų konkrečias sąlygas turėtų nustatyti valstybės narės
  , kurių kompetentingos institucijos pačios atsako už rizikos, susijusios su pakartotiniu vandens naudojimu, vertinimą
  . Valstybės narės turėtų turėti galimybę taikyti galiojančias leidimų suteikimo procedūras, kurios turėtų būti pritaikytos atsižvelgiant į šiuo reglamentu nustatytus reikalavimus; [23 pakeit.] |
| --- | --- |

(11)

būtina užtikrinti saugų regeneruoto vandens
  tiekimą, saugojimą ir
  naudojimą, taip skatinant
  vystyti
  pakartotinį vandens naudojimą visoje Sąjungoje
  , visų pirma skatinant Sąjungos ūkininkus taikyti šią praktiką,
  ir didinant visuomenės pasitikėjimą juo.
  Išvalytų nuotekų, neatsižvelgiant į jų naudojimo būdus, kiekis, pobūdis, valymo būdai ir savybės turėtų būti tokie, kad jas tvarkant, naudojant ir saugant, įskaitant drėkinimą purkštuvais, lašelinį drėkinimą (su saugojimu ar be jo), nebūtų tiesiogiai ar netiesiogiai kenkiama žmonių arba gyvūnų sveikatai ar dirvožemio kokybei arba vandens aplinkai trumpuoju, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais.
  Todėl regeneruoto vandens tiekimas
  ir saugojimas
  konkrečioms reikmėms turėtų būti leidžiamas tik turint valstybių narių kompetentingų institucijų suteiktą leidimą. Siekiant visoje Sąjungoje užtikrinti suderintą požiūrį, atsekamumą ir skaidrumą, turėtų būti nustatytos esminės taisyklės Sąjungos lygmeniu. Tačiau leidimų suteikimo procedūrų konkrečias sąlygas turėtų nustatyti valstybės narės
  , kurių kompetentingos institucijos pačios atsako už rizikos, susijusios su pakartotiniu vandens naudojimu, vertinimą
  . Valstybės narės turėtų turėti galimybę taikyti galiojančias leidimų suteikimo procedūras, kurios turėtų būti pritaikytos atsižvelgiant į šiuo reglamentu nustatytus reikalavimus; [23 pakeit.]

| (11a) | regeneruoto vandens tiekimas ir saugojimas, taip pat jo naudojimas galutinių naudotojų reikmėms yra neatskiriama pakartotinio vandens naudojimo sistemos dalis. Vykdant regeneruoto vandens tiekimą ir saugojimą jame gali įvykti pokyčių, kurie gali turėti neigiamą poveikį jo cheminėms ir biologinėms savybėms. Regeneruotas vanduo turėtų būti tinkamai naudojamas, atsižvelgiant į regeneruoto vandens klases, kultūrinių augalų savybes ir drėkinimo metodus. Vykdant pagrindines rizikos valdymo užduotis reikėtų atsižvelgti į galimą neigiamą poveikį sveikatai ir aplinkai, susijusį su regeneruoto vandens tiekimu, saugojimu ir numatytu naudojimu. Šiuo atžvilgiu Komisija turėtų parengti rekomendacinius dokumentus, kad padėtų kompetentingoms institucijoms vykdyti regeneruoto vandens tiekimo, saugojimo ir naudojimo kontrolę ir stebėseną; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

(11a)

regeneruoto vandens tiekimas ir saugojimas, taip pat jo naudojimas galutinių naudotojų reikmėms yra neatskiriama pakartotinio vandens naudojimo sistemos dalis. Vykdant regeneruoto vandens tiekimą ir saugojimą jame gali įvykti pokyčių, kurie gali turėti neigiamą poveikį jo cheminėms ir biologinėms savybėms. Regeneruotas vanduo turėtų būti tinkamai naudojamas, atsižvelgiant į regeneruoto vandens klases, kultūrinių augalų savybes ir drėkinimo metodus. Vykdant pagrindines rizikos valdymo užduotis reikėtų atsižvelgti į galimą neigiamą poveikį sveikatai ir aplinkai, susijusį su regeneruoto vandens tiekimu, saugojimu ir numatytu naudojimu. Šiuo atžvilgiu Komisija turėtų parengti rekomendacinius dokumentus, kad padėtų kompetentingoms institucijoms vykdyti regeneruoto vandens tiekimo, saugojimo ir naudojimo kontrolę ir stebėseną; [24 pakeit.]

| (11b) | jeigu reikalingas regeneruoto vandens paskirstymo veiklos vykdytojas ir regeneruoto vandens saugojimo veiklos vykdytojas, kiekvienam tokiam veiklos vykdytojui turėtų būti taikomas reikalavimas gauti leidimą. Jei tenkinami visi leidimo suteikimo reikalavimai, valstybės narės kompetentinga institucija turėtų suteikti leidimą, kuriame turėtų būti nurodytos visos rizikos vertinime nustatytos sąlygos ir priemonės, būtinos saugiam regeneruoto vandens paskirstymui ir saugojimui galutiniam vartotojui; [25 pakeit.] |
| --- | --- |

(11b)

jeigu reikalingas regeneruoto vandens paskirstymo veiklos vykdytojas ir regeneruoto vandens saugojimo veiklos vykdytojas, kiekvienam tokiam veiklos vykdytojui turėtų būti taikomas reikalavimas gauti leidimą. Jei tenkinami visi leidimo suteikimo reikalavimai, valstybės narės kompetentinga institucija turėtų suteikti leidimą, kuriame turėtų būti nurodytos visos rizikos vertinime nustatytos sąlygos ir priemonės, būtinos saugiam regeneruoto vandens paskirstymui ir saugojimui galutiniam vartotojui; [25 pakeit.]

| (12) | šio reglamento nuostatomis papildomi kitų Sąjungos teisės aktų reikalavimai, visų pirma susiję su galimu pavojumi sveikatai ir aplinkai. Siekdami

  Siekdamos
  užtikrinti holistinį požiūrį sprendžiant
  ne tik
  galimo pavojaus žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai problemą, regeneravimo įrenginių veiklos vykdytojai ir

  aplinkos apsaugai, kai taikoma, bet ir, pavojaus žmonių
  ,
  gyvūnų ir augalų sveikatai problemą,
  kompetentingos institucijos turėtų atsižvelgti į reikalavimus, nustatytus

  laikytis reikalavimų
  ,
  nustatytų
  atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose, visų pirma Tarybos direktyvose 86/278/EEB (11), 91/676/EEB (12) ir 98/83/EB (13), direktyvose 91/271/EEB ir 2000/60/EB, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 178/2002 (14), (EB) Nr. 852/2004 (15), (EB) Nr. 183/2005 (16), (EB) Nr. 396/2005 (17) ir (EB) Nr. 1069/2009 (18), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose 2006/7/EB (19), 2006/118/EB (20), 2008/105/EB (21) ir 2011/92/ES (22), Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 2073/2005 (23), (EB) Nr. 1881/2006 (24) ir (ES) Nr. 142/2011 (25); [26 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

šio reglamento nuostatomis papildomi kitų Sąjungos teisės aktų reikalavimai, visų pirma susiję su galimu pavojumi sveikatai ir aplinkai. Siekdami

  Siekdamos
  užtikrinti holistinį požiūrį sprendžiant
  ne tik
  galimo pavojaus žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai problemą, regeneravimo įrenginių veiklos vykdytojai ir

  aplinkos apsaugai, kai taikoma, bet ir, pavojaus žmonių
  ,
  gyvūnų ir augalų sveikatai problemą,
  kompetentingos institucijos turėtų atsižvelgti į reikalavimus, nustatytus

  laikytis reikalavimų
  ,
  nustatytų
  atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose, visų pirma Tarybos direktyvose 86/278/EEB (11), 91/676/EEB (12) ir 98/83/EB (13), direktyvose 91/271/EEB ir 2000/60/EB, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 178/2002 (14), (EB) Nr. 852/2004 (15), (EB) Nr. 183/2005 (16), (EB) Nr. 396/2005 (17) ir (EB) Nr. 1069/2009 (18), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose 2006/7/EB (19), 2006/118/EB (20), 2008/105/EB (21) ir 2011/92/ES (22), Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 2073/2005 (23), (EB) Nr. 1881/2006 (24) ir (ES) Nr. 142/2011 (25); [26 pakeit.]

| (12a | ) šio reglamento tikslais turėtų būti įmanoma miesto nuotekų valymo ir regeneravimo veiklą vykdyti vienoje fizinėje vietoje, naudojant tą patį įrenginį ar kelis atskirus įrenginius. Be to, tas pats subjektas turėtų galėti vykdyti ir valymo įrenginių, ir regeneravimo įrenginių veiklą; [27 pakeit.] |
| --- | --- |

(12a

) šio reglamento tikslais turėtų būti įmanoma miesto nuotekų valymo ir regeneravimo veiklą vykdyti vienoje fizinėje vietoje, naudojant tą patį įrenginį ar kelis atskirus įrenginius. Be to, tas pats subjektas turėtų galėti vykdyti ir valymo įrenginių, ir regeneravimo įrenginių veiklą; [27 pakeit.]

| (13) | Reglamentu (EB) Nr. 852/2004 nustatomos bendros taisyklės maisto tvarkymo subjektams ir reglamentuojama žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamyba, apdirbimas, paskirstymas ir tiekimas rinkai. Į tą reglamentą taip pat įtrauktas maisto sveikumo klausimas ir vienas iš jo pagrindinių principų yra tas, kad pagrindinė atsakomybė už maisto saugą tenka maisto tvarkymo subjektui. Yra parengta išsamių to reglamento taikymo gairių, visų pirma paminėtinas Komisijos rekomendacinis dokumentas dėl šviežių vaisių ir daržovių mikrobiologinės rizikos šalinimo pirminės gamybos etape laikantis tinkamos higienos (2017/C 163/01). Šiame reglamente nustatyti regeneruoto vandens valymo tiksliniai rodikliai maisto tvarkymo subjektų neatleidžia nuo atsakomybės užtikrinti tokią vandens kokybę, kokios reikalaujama pagal Reglamentą (EB) Nr. 852/2004, vėlesniame etape naudojant keletą vandens valymo būdų pavieniui arba derinant su kitomis ne valymo priemonėmis; |
| --- | --- |

(13)

Reglamentu (EB) Nr. 852/2004 nustatomos bendros taisyklės maisto tvarkymo subjektams ir reglamentuojama žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamyba, apdirbimas, paskirstymas ir tiekimas rinkai. Į tą reglamentą taip pat įtrauktas maisto sveikumo klausimas ir vienas iš jo pagrindinių principų yra tas, kad pagrindinė atsakomybė už maisto saugą tenka maisto tvarkymo subjektui. Yra parengta išsamių to reglamento taikymo gairių, visų pirma paminėtinas Komisijos rekomendacinis dokumentas dėl šviežių vaisių ir daržovių mikrobiologinės rizikos šalinimo pirminės gamybos etape laikantis tinkamos higienos (2017/C 163/01). Šiame reglamente nustatyti regeneruoto vandens valymo tiksliniai rodikliai maisto tvarkymo subjektų neatleidžia nuo atsakomybės užtikrinti tokią vandens kokybę, kokios reikalaujama pagal Reglamentą (EB) Nr. 852/2004, vėlesniame etape naudojant keletą vandens valymo būdų pavieniui arba derinant su kitomis ne valymo priemonėmis;

| (13a) | siekiant labiau skatinti pakartotinio vandens naudojimo veiklą, nurodant konkrečias naudojimo paskirtis pagal šį reglamentą neturėtų būti užkertamas kelias valstybių narių galimybei naudoti regeneruotą vandenį kitiems tikslams, įskaitant pakartotinį naudojimą pramoniniais, pramoginiais ir aplinkosauginiais tikslais, jeigu valstybės narės užtikrina, kad laikomasi prievolės užtikrinti aukštą žmonių ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugos lygį; [28 pakeit.] |
| --- | --- |

(13a)

siekiant labiau skatinti pakartotinio vandens naudojimo veiklą, nurodant konkrečias naudojimo paskirtis pagal šį reglamentą neturėtų būti užkertamas kelias valstybių narių galimybei naudoti regeneruotą vandenį kitiems tikslams, įskaitant pakartotinį naudojimą pramoniniais, pramoginiais ir aplinkosauginiais tikslais, jeigu valstybės narės užtikrina, kad laikomasi prievolės užtikrinti aukštą žmonių ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugos lygį; [28 pakeit.]

| (14) | siekiant skatinti pasitikėjimą pakartotiniu vandens naudojimu, visuomenei turėtų būti teikiama informacija.
  Aiškios ir išsamios naujausios
  informacijos apie pakartotinį vandens naudojimą teikimas turėtų suteikti galimybę užtikrinti didesnį skaidrumą ir atsekamumą ir taip pat galėtų būti labai svarbus atitinkamoms institucijoms, kurioms tam tikras pakartotinis vandens naudojimas daro poveikį
  . Siekdamos skatinti pakartotinį vandens naudojimą, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų rengiamos konkrečios ir skirtingiems subjektams pritaikytos informuotumo didinimo kampanijos, kad šie subjektai žinotų apie miestų vandens ciklą, būtinybę pakartotinai naudoti vandenį ir pakartotinio vandens naudojimo teikiamą naudą, ir taip skatinti suinteresuotuosius subjektus pritarti pakartotinio vandens naudojimo praktikai ir ją taikyti; [29 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

siekiant skatinti pasitikėjimą pakartotiniu vandens naudojimu, visuomenei turėtų būti teikiama informacija.
  Aiškios ir išsamios naujausios
  informacijos apie pakartotinį vandens naudojimą teikimas turėtų suteikti galimybę užtikrinti didesnį skaidrumą ir atsekamumą ir taip pat galėtų būti labai svarbus atitinkamoms institucijoms, kurioms tam tikras pakartotinis vandens naudojimas daro poveikį
  . Siekdamos skatinti pakartotinį vandens naudojimą, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų rengiamos konkrečios ir skirtingiems subjektams pritaikytos informuotumo didinimo kampanijos, kad šie subjektai žinotų apie miestų vandens ciklą, būtinybę pakartotinai naudoti vandenį ir pakartotinio vandens naudojimo teikiamą naudą, ir taip skatinti suinteresuotuosius subjektus pritarti pakartotinio vandens naudojimo praktikai ir ją taikyti; [29 pakeit.]

| (14a) | įgyvendinant ir palaikant prevencines priemones svarbiausias yra drėkinimą žemės ūkio reikmėms vykdančių galutinių naudotojų švietimas ir mokymas. Galutiniai naudotojai turėtų būti išsamiai informuoti apie tinkamą regeneruoto vandens naudojimą, nes jie yra ypač pažeidžiami. Turėtų būti įgyvendinamos įvairios prevencinės žmonių apsaugos nuo poveikio priemonės, pvz. naudojamos asmeninės apsaugos priemonės, plaunamos rankos ir užtikrinama asmeninė higiena. Vykdant pagrindines rizikos valdymo užduotis taip pat turi būti stebima, ar tokios priemonės įgyvendinamos tinkamai; [30 pakeit.] |
| --- | --- |

(14a)

įgyvendinant ir palaikant prevencines priemones svarbiausias yra drėkinimą žemės ūkio reikmėms vykdančių galutinių naudotojų švietimas ir mokymas. Galutiniai naudotojai turėtų būti išsamiai informuoti apie tinkamą regeneruoto vandens naudojimą, nes jie yra ypač pažeidžiami. Turėtų būti įgyvendinamos įvairios prevencinės žmonių apsaugos nuo poveikio priemonės, pvz. naudojamos asmeninės apsaugos priemonės, plaunamos rankos ir užtikrinama asmeninė higiena. Vykdant pagrindines rizikos valdymo užduotis taip pat turi būti stebima, ar tokios priemonės įgyvendinamos tinkamai; [30 pakeit.]

| (15) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/4/EB (26) siekiama valstybėse narėse užtikrinti teisę gauti informaciją apie aplinką pagal Konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (27) (Orhuso konvencija). Direktyvoje 2003/4/EB nustatyti plačios apimties įpareigojimai, susiję su informacijos apie aplinką pateikimu gavus prašymą ir aktyviu tokios informacijos platinimu. Į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB (28) taikymo sritį įtrauktas dalijimasis erdvine informacija, įskaitant duomenų rinkinius, susijusius su įvairiomis aplinkos temomis. Svarbu, kad šio reglamento nuostatos, susijusios su galimybe gauti informaciją ir dalijimosi duomenimis tvarka, papildytų tas direktyvas ir nesukurtų atskiros teisinės sistemos. Todėl šio reglamento nuostatos dėl visuomenei teikiamos informacijos ir informacijos apie įgyvendinimo stebėseną turėtų nepažeisti direktyvų 2003/4/EB ir 2007/2/EB nuostatų; |
| --- | --- |

(15)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/4/EB (26) siekiama valstybėse narėse užtikrinti teisę gauti informaciją apie aplinką pagal Konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (27) (Orhuso konvencija). Direktyvoje 2003/4/EB nustatyti plačios apimties įpareigojimai, susiję su informacijos apie aplinką pateikimu gavus prašymą ir aktyviu tokios informacijos platinimu. Į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB (28) taikymo sritį įtrauktas dalijimasis erdvine informacija, įskaitant duomenų rinkinius, susijusius su įvairiomis aplinkos temomis. Svarbu, kad šio reglamento nuostatos, susijusios su galimybe gauti informaciją ir dalijimosi duomenimis tvarka, papildytų tas direktyvas ir nesukurtų atskiros teisinės sistemos. Todėl šio reglamento nuostatos dėl visuomenei teikiamos informacijos ir informacijos apie įgyvendinimo stebėseną turėtų nepažeisti direktyvų 2003/4/EB ir 2007/2/EB nuostatų;

| (16) | siekiant priderinti galiojančius minimaliuosius reikalavimus ir pagrindines rizikos valdymo užduotis prie mokslo ir technikos pažangos, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus siekiant iš dalies pakeisti minimaliuosius reikalavimus ir pagrindines rizikos valdymo užduotis
  , nedarant poveikio galimybėms pakartotinai naudoti tinkamai išvalytas nuotekas
  . Be to, siekiant užtikrinti aukštą aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugos lygį, Komisija taip pat turėtų turėti galimybę priimti deleguotuosius aktus, kuriais, nustatant technines specifikacijas, būtų papildytos pagrindinės rizikos valdymo užduotys. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (29) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; [31 pakeit.] |
| --- | --- |

(16)

siekiant priderinti galiojančius minimaliuosius reikalavimus ir pagrindines rizikos valdymo užduotis prie mokslo ir technikos pažangos, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus siekiant iš dalies pakeisti minimaliuosius reikalavimus ir pagrindines rizikos valdymo užduotis
  , nedarant poveikio galimybėms pakartotinai naudoti tinkamai išvalytas nuotekas
  . Be to, siekiant užtikrinti aukštą aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugos lygį, Komisija taip pat turėtų turėti galimybę priimti deleguotuosius aktus, kuriais, nustatant technines specifikacijas, būtų papildytos pagrindinės rizikos valdymo užduotys. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (29) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; [31 pakeit.]

| (17) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti išsamias taisykles, susijusias su informacijos, kurią valstybės narės turi suteikti visuomenei, forma ir pateikimu, su informacijos apie šio reglamento įgyvendinimo stebėseną, kurią turi pateikti valstybės narės, forma ir pateikimu ir su informacijos, susijusios su Europos aplinkos agentūros parengta Sąjungos lygmens apžvalga, forma ir pateikimu. Šie įgaliojimai turėtų būti vykdomi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (30); |
| --- | --- |

(17)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti išsamias taisykles, susijusias su informacijos, kurią valstybės narės turi suteikti visuomenei, forma ir pateikimu, su informacijos apie šio reglamento įgyvendinimo stebėseną, kurią turi pateikti valstybės narės, forma ir pateikimu ir su informacijos, susijusios su Europos aplinkos agentūros parengta Sąjungos lygmens apžvalga, forma ir pateikimu. Šie įgaliojimai turėtų būti vykdomi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (30);

| (18) | kompetentingos institucijos turėtų tikrinti regeneruoto vandens atitiktį leidime nurodytoms sąlygoms. Neatitikties atveju jos turėtų pareikalauti regeneravimo įrenginių veiklos vykdytojo imtis būtinų priemonių atitikčiai užtikrinti. Kai
  neatitiktis viršija nustatytas didžiausias vertes ir
  dėl neatitikties

  jos
  kyla didelis pavojus aplinkai ar žmonių sveikatai, regeneravimo įrenginių veiklos vykdytojai turėtų nedelsdami nutraukti bet kokį regeneruoto vandens tiekimą
  . Kompetentingos institucijos turėtų glaudžiai bendradarbiauti su galutiniais naudotojais, kad būtų palengvintas pakartotinis tinkamai išvalytų nuotekų naudojimas. Kompetentingos institucijos turėtų stebėti ir kontroliuoti regeneruoto vandens tiekimą, saugojimą ir naudojimą, atsižvelgdamos į susijusį pavojų sveikatai ir aplinkai; [32 pakeit.] |
| --- | --- |

(18)

kompetentingos institucijos turėtų tikrinti regeneruoto vandens atitiktį leidime nurodytoms sąlygoms. Neatitikties atveju jos turėtų pareikalauti regeneravimo įrenginių veiklos vykdytojo imtis būtinų priemonių atitikčiai užtikrinti. Kai
  neatitiktis viršija nustatytas didžiausias vertes ir
  dėl neatitikties

  jos
  kyla didelis pavojus aplinkai ar žmonių sveikatai, regeneravimo įrenginių veiklos vykdytojai turėtų nedelsdami nutraukti bet kokį regeneruoto vandens tiekimą
  . Kompetentingos institucijos turėtų glaudžiai bendradarbiauti su galutiniais naudotojais, kad būtų palengvintas pakartotinis tinkamai išvalytų nuotekų naudojimas. Kompetentingos institucijos turėtų stebėti ir kontroliuoti regeneruoto vandens tiekimą, saugojimą ir naudojimą, atsižvelgdamos į susijusį pavojų sveikatai ir aplinkai; [32 pakeit.]

| (19) | kompetentingos institucijos turėtų bendradarbiauti su kitomis atitinkamomis institucijomis ir keistis informacija, kad būtų užtikrinta atitiktis susijusiems Sąjungos ir nacionaliniams reikalavimams; |
| --- | --- |

(19)

kompetentingos institucijos turėtų bendradarbiauti su kitomis atitinkamomis institucijomis ir keistis informacija, kad būtų užtikrinta atitiktis susijusiems Sąjungos ir nacionaliniams reikalavimams;

| (20) | valstybių narių pateikti duomenys labai svarbūs, kad Komisija galėtų stebėti ir vertinti teisės akto veiksmingumą įgyvendinant jame nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

(20)

valstybių narių pateikti duomenys labai svarbūs, kad Komisija galėtų stebėti ir vertinti teisės akto veiksmingumą įgyvendinant jame nustatytus tikslus;

| (21) | pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 punktą Komisija turėtų atlikti šio reglamento vertinimą. Vertinimas turėtų būti grindžiamas penkiais kriterijais: veiksmingumu, efektyvumu, aktualumu, nuoseklumu ir Europos pridėtine verte, ir turėtų būti galimų tolesnių priemonių poveikio vertinimų pagrindas; |
| --- | --- |

(21)

pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 punktą Komisija turėtų atlikti šio reglamento vertinimą. Vertinimas turėtų būti grindžiamas penkiais kriterijais: veiksmingumu, efektyvumu, aktualumu, nuoseklumu ir Europos pridėtine verte, ir turėtų būti galimų tolesnių priemonių poveikio vertinimų pagrindas;

| (22) | pagal Orhuso konvenciją suinteresuotosios visuomenės nariams turėtų būti suteikta galimybė kreiptis į teismą ir taip padėti apsaugoti teisę gyventi žmonių sveikatai nekenksmingoje ir gerovę užtikrinančioje aplinkoje; |
| --- | --- |

(22)

pagal Orhuso konvenciją suinteresuotosios visuomenės nariams turėtų būti suteikta galimybė kreiptis į teismą ir taip padėti apsaugoti teisę gyventi žmonių sveikatai nekenksmingoje ir gerovę užtikrinančioje aplinkoje;

| (23) | valstybės narės turėtų nustatyti taisykles, reglamentuojančias sankcijas, taikytinas pažeidus šio reglamento nuostatas, ir užtikrinti jų įgyvendinimą. Sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos; |
| --- | --- |

(23)

valstybės narės turėtų nustatyti taisykles, reglamentuojančias sankcijas, taikytinas pažeidus šio reglamento nuostatas, ir užtikrinti jų įgyvendinimą. Sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos;

| (24) | šio reglamento tikslo, t. y. apsaugoti aplinką ir žmonių sveikatą, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl veiksmo masto arba poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, todėl Sąjunga gali patvirtinti priemones laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(24)

šio reglamento tikslo, t. y. apsaugoti aplinką ir žmonių sveikatą, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl veiksmo masto arba poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, todėl Sąjunga gali patvirtinti priemones laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (25) | būtina suteikti pakankamai laiko valstybėms narėms, kad jos galėtų sukurti administracinę infrastruktūrą, kuri reikalinga siekiant taikyti šį reglamentą, taip pat veiklos vykdytojams, kad jie galėtų pasiruošti naujų taisyklių taikymui; |
| --- | --- |

(25)

būtina suteikti pakankamai laiko valstybėms narėms, kad jos galėtų sukurti administracinę infrastruktūrą, kuri reikalinga siekiant taikyti šį reglamentą, taip pat veiklos vykdytojams, kad jie galėtų pasiruošti naujų taisyklių taikymui;

| (25a) | siekiant kuo labiau vystyti ir skatinti pakartotinį tinkamai išvalytų nuotekų naudojimą, Europos Sąjunga pagal programą „Europos horizontas“ turėtų remti šios srities mokslinius tyrimus ir plėtrą, kad būtų gerokai padidintas tinkamai išvalytų nuotekų patikimumas ir pagerinti perspektyvaus panaudojimo metodai; [33 pakeit.] |
| --- | --- |

(25a)

siekiant kuo labiau vystyti ir skatinti pakartotinį tinkamai išvalytų nuotekų naudojimą, Europos Sąjunga pagal programą „Europos horizontas“ turėtų remti šios srities mokslinius tyrimus ir plėtrą, kad būtų gerokai padidintas tinkamai išvalytų nuotekų patikimumas ir pagerinti perspektyvaus panaudojimo metodai; [33 pakeit.]

| (25b) | siekiant veiksmingai apsaugoti aplinką ir žmonių sveikatą, valstybės narės kartu su suinteresuotosiomis šalimis turėtų pradėti vykdyti trumpalaikę, vidutinės trukmės ir ilgalaikę dirvožemio kokybės kontrolę; [34 pakeit.] |
| --- | --- |

(25b)

siekiant veiksmingai apsaugoti aplinką ir žmonių sveikatą, valstybės narės kartu su suinteresuotosiomis šalimis turėtų pradėti vykdyti trumpalaikę, vidutinės trukmės ir ilgalaikę dirvožemio kokybės kontrolę; [34 pakeit.]

| (25c) | šiuo reglamentu siekiama paskatinti tausų vandens naudojimą. Atsižvelgdama į šį siekį, Komisija turėtų įsipareigoti naudoti Sąjungos programas, įskaitant programą LIFE, vietos iniciatyvoms, susijusioms su pakartotiniu tinkamai išvalytų nuotekų naudojimu, remti; [35 pakeit.] |
| --- | --- |

(25c)

šiuo reglamentu siekiama paskatinti tausų vandens naudojimą. Atsižvelgdama į šį siekį, Komisija turėtų įsipareigoti naudoti Sąjungos programas, įskaitant programą LIFE, vietos iniciatyvoms, susijusioms su pakartotiniu tinkamai išvalytų nuotekų naudojimu, remti; [35 pakeit.]

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir tikslas

1.   Šiame reglamente nustatomi minimalieji
  regeneruoto
  vandens kokybės ir stebėsenos reikalavimai, taip pat prievolė vykdyti nustatytas pagrindines rizikos valdymo užduotis, kad taikant integruotą vandens išteklių valdymą būtų galima saugiai pakartotinai naudoti išvalytą miesto nuotekų vandenį
  , ir padedama siekti Direktyvoje 2000/60/EB išdėstytų tikslų
  . [36 pakeit.]

2.   Šio reglamento tikslas yra užtikrinti, kad regeneruotas vanduo būtų saugus naudoti pagal numatytą paskirtį ir taip užtikrinti aukšto lygio žmonių ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugą,
  kartu mažinant neigiamą vandens išteklių naudojimo poveikį ir didinant veiksmingumą,
  koordinuotai spręsti vandens trūkumo problemą

  , klimato kaitos problemas
  ir dėl jos kylantį neigiamą poveikį

  siekti Sąjungos aplinkosaugos tikslų, taip pat spręsti kylančio neigiamo poveikio
  vandens ištekliams visoje Sąjungoje, kartu prisidedant

  problemą
  ,
  ir taip prisidėti
  prie veiksmingo

  tausaus vandens naudojimo sprendimų diegimo, remti perėjimą prie žiedinės ekonomikos, užtikrinti Sąjungos konkurencingumą ilguoju laikotarpiu ir veiksmingą
  vidaus rinkos veikimo

  veikimą
  . [37 pakeit.]

2a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad geriamojo vandens tikslams naudojami vandens ištekliai nebūtų užteršti regeneruotu vandeniu. [38 pakeit.]

2 straipsnis

Taikymo sritis

Šis reglamentas taikomas regeneruotam vandeniui, kuris skirtas naudoti pagal paskirtį, nurodytą I priedo 1 skirsnyje.

Šis reglamentas netaikomas bandomiesiems projektams, kuriuose pagrindinis dėmesys skiriamas pakartotiniam vandens naudojimui regeneravimo įrenginiuose. [39 pakeit.]

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1. | kompetentinga institucija – valstybės narės paskirta institucija arba įstaiga šiame reglamente nustatytiems įsipareigojimams vykdyti; |
| --- | --- |

1.

kompetentinga institucija – valstybės narės paskirta institucija arba įstaiga šiame reglamente nustatytiems įsipareigojimams vykdyti;

| 2. | vandens priežiūros institucija – institucija ar institucijos, paskirta pagal Direktyvos 2000/60/EB 3 straipsnio 2 arba 3 dalį. |
| --- | --- |

2.

vandens priežiūros institucija – institucija ar institucijos, paskirta pagal Direktyvos 2000/60/EB 3 straipsnio 2 arba 3 dalį.

| 3. | galutinis naudotojas – fizinis arba juridinis asmuo,
  viešasis arba privatusis subjektas,
  naudojantis regeneruotą vandenį
  pagal numatytą paskirtį
  ; [40 pakeit.] |
| --- | --- |

3.

galutinis naudotojas – fizinis arba juridinis asmuo,
  viešasis arba privatusis subjektas,
  naudojantis regeneruotą vandenį
  pagal numatytą paskirtį
  ; [40 pakeit.]

| 4. | miesto nuotekos – miesto nuotekos, kaip apibrėžta Direktyvos 91/271/EEB 2 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

4.

miesto nuotekos – miesto nuotekos, kaip apibrėžta Direktyvos 91/271/EEB 2 straipsnio 1 dalyje;

| 4a. | išvalytos nuotekos – miesto nuotekos, išvalytos pagal Direktyvos 91/271/EEB reikalavimus; [41 pakeit.] |
| --- | --- |

4a.

išvalytos nuotekos – miesto nuotekos, išvalytos pagal Direktyvos 91/271/EEB reikalavimus; [41 pakeit.]

| 5. | regeneruotas vanduo – miesto

  išvalytos
  nuotekos,
  papildomai
  išvalytos pagal Direktyvos 91/271/EEB reikalavimus ir papildomai išvalytos regeneravimo įrenginyje

  regeneravimo įrenginyje, kuriame užtikrinama, kad vandens kokybė būtų tinkama naudojimui pagal numatytą paskirtį
  ; [42 pakeit.] |
| --- | --- |

5.

regeneruotas vanduo – miesto

  išvalytos
  nuotekos,
  papildomai
  išvalytos pagal Direktyvos 91/271/EEB reikalavimus ir papildomai išvalytos regeneravimo įrenginyje

  regeneravimo įrenginyje, kuriame užtikrinama, kad vandens kokybė būtų tinkama naudojimui pagal numatytą paskirtį
  ; [42 pakeit.]

| 5a. | pakartotinis vandens naudojimas – tam tikros kokybės regeneruoto vandens, tinkamo naudoti pagal šio reglamento I priedo 1 skirsnyje nurodytą paskirtį, naudojimas per paskirstymo tinklą, iš dalies arba visiškai pakeičiant paviršinio arba požeminio vandens naudojimą; [43 pakeit.] |
| --- | --- |

5a.

pakartotinis vandens naudojimas – tam tikros kokybės regeneruoto vandens, tinkamo naudoti pagal šio reglamento I priedo 1 skirsnyje nurodytą paskirtį, naudojimas per paskirstymo tinklą, iš dalies arba visiškai pakeičiant paviršinio arba požeminio vandens naudojimą; [43 pakeit.]

| 6. | regeneravimo įrenginys – miesto nuotekų valymo įrenginys

  įrenginių dalis
  arba kitas įrenginys, kuriame toliau valomos
  miesto nuotekos, pirmiau išvalytos pagal
  Direktyvoje 91/271/EEB nustatytus reikalavimus atitinkančios miesto nuotekos, siekiant gauti
  regeneruotą
  vandenį, tinkamą naudoti šio reglamento I priedo 1 skirsnyje nurodyta paskirtimi
  , ir kuris apima visą saugojimo infrastruktūrą ir visą infrastruktūrą, skirtą tiekti regeneruotą vandenį regeneruoto vandens paskirstymo infrastruktūrai arba galutiniam naudotojui
  ; [44 pakeit.] |
| --- | --- |

6.

regeneravimo įrenginys – miesto nuotekų valymo įrenginys

  įrenginių dalis
  arba kitas įrenginys, kuriame toliau valomos
  miesto nuotekos, pirmiau išvalytos pagal
  Direktyvoje 91/271/EEB nustatytus reikalavimus atitinkančios miesto nuotekos, siekiant gauti
  regeneruotą
  vandenį, tinkamą naudoti šio reglamento I priedo 1 skirsnyje nurodyta paskirtimi
  , ir kuris apima visą saugojimo infrastruktūrą ir visą infrastruktūrą, skirtą tiekti regeneruotą vandenį regeneruoto vandens paskirstymo infrastruktūrai arba galutiniam naudotojui
  ; [44 pakeit.]

| 7. | regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba kontroliuojantis regeneravimo įrenginį; [45 pakeit./Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas] |
| --- | --- |

7.

regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba kontroliuojantis regeneravimo įrenginį; [45 pakeit./Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas]

| 7a. | regeneruoto vandens paskirstymo infrastruktūra – specialių vamzdynų ir siurblių sistema arba kiti specialūs transportavimo įrenginiai, skirti tiekti regeneruotą vandenį galutiniam naudotojui, įskaitant visus išlyginimo, papildomo valymo ir saugojimo įrenginius, esančius ne regeneravimo įrenginyje; [46 pakeit.] |
| --- | --- |

7a.

regeneruoto vandens paskirstymo infrastruktūra – specialių vamzdynų ir siurblių sistema arba kiti specialūs transportavimo įrenginiai, skirti tiekti regeneruotą vandenį galutiniam naudotojui, įskaitant visus išlyginimo, papildomo valymo ir saugojimo įrenginius, esančius ne regeneravimo įrenginyje; [46 pakeit.]

| 7b. | regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba kontroliuojantis regeneruoto vandens paskirstymo infrastruktūrą; [47 pakeit.] |
| --- | --- |

7b.

regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba kontroliuojantis regeneruoto vandens paskirstymo infrastruktūrą; [47 pakeit.]

| 7c. | regeneruoto vandens saugojimo infrastruktūra – specialiai regeneruotam vandeniui saugoti suprojektuotų saugojimo įrenginių sistema; [48 pakeit.] |
| --- | --- |

7c.

regeneruoto vandens saugojimo infrastruktūra – specialiai regeneruotam vandeniui saugoti suprojektuotų saugojimo įrenginių sistema; [48 pakeit.]

| 7d | . regeneruoto vandens saugojimo veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba kontroliuojantis regeneruoto vandens saugojimo infrastruktūrą; [49 pakeit.] |
| --- | --- |

7d

. regeneruoto vandens saugojimo veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba kontroliuojantis regeneruoto vandens saugojimo infrastruktūrą; [49 pakeit.]

| 8. | pavojus – biologinė, cheminė, fizinė ar radiologinė medžiaga, kuri gali pakenkti žmonėms, gyvūnams, kultūriniams ar kitiems augalams, kitai žemės biotai, vandens biotai, dirvožemiui ar aplinkai apskritai; |
| --- | --- |

8.

pavojus – biologinė, cheminė, fizinė ar radiologinė medžiaga, kuri gali pakenkti žmonėms, gyvūnams, kultūriniams ar kitiems augalams, kitai žemės biotai, vandens biotai, dirvožemiui ar aplinkai apskritai;

| 9. | rizika – nustatyto pavojaus, kad per tam tikrą laiko tarpą gali būti padaryta žala, įskaitant padarinių sunkumą, tikimybė; |
| --- | --- |

9.

rizika – nustatyto pavojaus, kad per tam tikrą laiko tarpą gali būti padaryta žala, įskaitant padarinių sunkumą, tikimybė;

| 10. | rizikos valdymas – sistemingas valdymas, kuriuo konkrečiomis sąlygomis nuosekliai užtikrinamas pakartotinio vandens naudojimo saugumas; |
| --- | --- |

10.

rizikos valdymas – sistemingas valdymas, kuriuo konkrečiomis sąlygomis nuosekliai užtikrinamas pakartotinio vandens naudojimo saugumas;

| 11. | prevencinis veiksmas – bet koks

  tinkamas
  veiksmas ar veikla, kuri gali būti naudojama siekiant užkirsti kelią rizikai sveikatai ir aplinkai ar ją pašalinti arba sumažinti iki priimtino lygio. [50 pakeit.] |
| --- | --- |

11.

prevencinis veiksmas – bet koks

  tinkamas
  veiksmas ar veikla, kuri gali būti naudojama siekiant užkirsti kelią rizikai sveikatai ir aplinkai ar ją pašalinti arba sumažinti iki priimtino lygio. [50 pakeit.]

| 11a. | atitikties vieta – vieta, kurioje regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas perduoda regeneruotą vandenį kitam subjektui grandinėje; [51 pakeit.] |
| --- | --- |

11a.

atitikties vieta – vieta, kurioje regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas perduoda regeneruotą vandenį kitam subjektui grandinėje; [51 pakeit.]

| 11b. | mikroteršalas – nepageidaujama medžiaga, kurios labai maža koncentracija aptinkama aplinkoje, kaip nurodyta Direktyvos 2000/60/EB VIII priede; [52 pakeit.] |
| --- | --- |

11b.

mikroteršalas – nepageidaujama medžiaga, kurios labai maža koncentracija aptinkama aplinkoje, kaip nurodyta Direktyvos 2000/60/EB VIII priede; [52 pakeit.]

4 straipsnis

Vandens regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojų prievolės, susijusios su vandens kokybe [53 pakeit.]

1.   Regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojai užtikrina, kad regeneruotas vanduo, skirtas naudoti I priedo 1 skirsnyje nurodyta paskirtimi, vandens išleidimo iš regeneravimo įrenginio vietoje (atitikties vietoje) atitiktų:

| a) | minimaliuosius vandens kokybės reikalavimus, nustatytus I priedo 2 skirsnyje; |
| --- | --- |

a)

minimaliuosius vandens kokybės reikalavimus, nustatytus I priedo 2 skirsnyje;

| b) | visas kompetentingos institucijos nustatytas papildomas su vandens kokybe susijusias sąlygas, nurodytas leidime pagal 7 straipsnio 3 dalies b ir c punktus. [54 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

visas kompetentingos institucijos nustatytas papildomas su vandens kokybe susijusias sąlygas, nurodytas leidime pagal 7 straipsnio 3 dalies b ir c punktus. [54 pakeit.]

2.   Siekdamas užtikrinti, kad būtų laikomasi 1 dalyje nurodytų reikalavimų ir sąlygų, regeneravimo įrenginių veiklos vykdytojas vykdo vandens kokybės stebėseną pagal:

| a) | I priedo 2 skirsnį; |
| --- | --- |

a)

I priedo 2 skirsnį;

| b) | visas kompetentingos institucijos nustatytas papildomas su stebėsena susijusias sąlygas, nurodytas leidime pagal 7 straipsnio 3 dalies b ir c punktus. |
| --- | --- |

b)

visas kompetentingos institucijos nustatytas papildomas su stebėsena susijusias sąlygas, nurodytas leidime pagal 7 straipsnio 3 dalies b ir c punktus.

2a.
     
  Regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojai taip pat užtikrina, kad regeneravimo įrenginyje būtų visiškai įgyvendintos bent jau 5 straipsnio - 1 dalyje nurodytame pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo plane išdėstytos rizikos valdymo priemonės. [55 pakeit.]

| 2b. | Praėjus atitikties vietą, atsakomybė už vandens kokybę nebepriklauso regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojui, ji tenka kitam grandinės subjektui. [56 pakeit.] |
| --- | --- |

2b.

3.   Komisijai suteikiama teisė pagal 14 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas šis reglamentas siekiant I priedo 2 skirsnyje nustatytus minimaliuosius reikalavimus pritaikyti prie technikos ir mokslo pažangos.
  [57 pakeit.]

4a straipsnis

Regeneruoto vandens paskirstymo veiklos vykdytojų, regeneruoto vandens saugojimo veiklos vykdytojų ir galutinių naudotojų prievolės

1.
     
  Regeneruoto vandens paskirstymo veiklos vykdytojas regeneruoto vandens paskirstymo infrastruktūroje išlaiko bent tokį regeneruoto vandens kokybės lygį, koks nustatytas I priedo 2 skirsnyje. Regeneruoto vandens paskirstymo veiklos vykdytojas taip pat užtikrina, kad regeneruoto vandens paskirstymo infrastruktūroje būtų visiškai įgyvendintos bent jau 5 straipsnio - 1 dalyje nurodytame pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo plane išdėstytos rizikos valdymo priemonės.

Suteikdama leidimą pagal 7 straipsnį, kompetentinga institucija gali reikalauti imtis tolesnių rizikos valdymo priemonių, susijusių su regeneruoto vandens paskirstymo veiklos vykdytojo atliekamomis užduotimis, ir apibrėžti papildomus reikalavimus ir prevencines priemones, kurių reikia pagal II priedo b ir c punktus.

2.
     
  Regeneruoto vandens saugojimo veiklos vykdytojas regeneruoto vandens saugojimo infrastruktūroje išlaiko bent tokį regeneruoto vandens kokybės lygį, koks nustatytas I priedo 2 skirsnyje. Regeneruoto vandens saugojimo veiklos vykdytojas taip pat užtikrina, kad regeneruoto vandens saugojimo infrastruktūroje būtų visiškai įgyvendintos bent jau 5 straipsnio - 1 dalyje nurodytame pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo plane išdėstytos rizikos valdymo priemonės.

Suteikdama leidimą pagal 7 straipsnį, kompetentinga institucija gali reikalauti imtis tolesnių rizikos valdymo priemonių, susijusių su regeneruoto vandens saugojimo veiklos vykdytojo atliekamomis užduotimis, ir apibrėžti papildomus reikalavimus ir prevencines priemones, kurių reikia pagal II priedo b ir c punktus.

3.
     
  Galutinių naudotojų naudojamo regeneruoto vandens kokybės lygis turi būti bent jau toks pats, kaip I priedo 2 skirsnyje nustatytas kokybės lygis. Kompetentinga institucija gali, be I priedo 2 skirsnyje nustatytų prievolių, nustatyti papildomas prievoles galutiniams naudotojams.

4.
     
  Komisija parengia rekomendacinius dokumentus, kad padėtų kompetentingoms institucijoms įgyvendinti reikalavimus, susijusius su regeneruoto vandens gamybos, paskirstymo, saugojimo ir naudojimo kontrole ir stebėsena. [58 pakeit.]

5 straipsnis

Rizikos valdymas

-1.
     
  Regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas, bendradarbiaudamas su atitinkamais šio straipsnio 1 dalyje nurodytais subjektais, parengia pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo planą. Pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo planas grindžiamas II priedo a punkte nustatytomis pagrindinėmis rizikos valdymo užduotimis. Jame nustatomi visi reikalavimai, papildantys pagal II priedo b punktą I priede apibrėžtus reikalavimus, ir nurodomi pavojai, rizika ir atitinkamos prevencinės priemonės pagal II priedo c punktą. [59 pakeit.]

1.   Siekdamas gaminti ir tiekti regeneruotą vandenį, regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas valdo riziką konsultuodamasis

  Siekdama užtikrinti saugų regeneruoto vandens gaminimą
  ,
  paskirstymą, saugojimą ir naudojimą, kompetentinga institucija prižiūri rizikos valdymą konsultuodamasi
  su šiais subjektais: [60 pakeit.]

| a) | miesto nuotekų valymo įrenginio (-ių) veiklos vykdytoju, tiekiančiu vandenį

  išvalytas nuotekas
  į regeneravimo įrenginį
  pagal kokybės reikalavimus, nustatytus Direktyvoje 91/271/EEB
  , jei tai nėra regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas; [61 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

miesto nuotekų valymo įrenginio (-ių) veiklos vykdytoju, tiekiančiu vandenį

  išvalytas nuotekas
  į regeneravimo įrenginį
  pagal kokybės reikalavimus, nustatytus Direktyvoje 91/271/EEB
  , jei tai nėra regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas; [61 pakeit.]

| aa) | regeneravimo įrenginio veiklos vykdytoju; [62 pakeit.] |
| --- | --- |

aa)

regeneravimo įrenginio veiklos vykdytoju; [62 pakeit.]

| ab) | regeneruoto vandens paskirstymo veiklos vykdytoju; [63 pakeit.] |
| --- | --- |

ab)

regeneruoto vandens paskirstymo veiklos vykdytoju; [63 pakeit.]

| ac) | regeneruoto vandens saugojimo veiklos vykdytoju; [63 pakeit.] |
| --- | --- |

ac)

regeneruoto vandens saugojimo veiklos vykdytoju; [63 pakeit.]

| b) | galutiniu (-iais) vartotoju (-ais); |
| --- | --- |

b)

galutiniu (-iais) vartotoju (-ais);

| c) | bet kuria kita suinteresuotąja šalimi, kuri, įrenginio veiklos vykdytojo

  kompetentingos institucijos
  nuomone, yra svarbi. [65 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

bet kuria kita suinteresuotąja šalimi, kuri, įrenginio veiklos vykdytojo

  kompetentingos institucijos
  nuomone, yra svarbi. [65 pakeit.]

2.   Regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas parengia pakartotinio

  , regeneruoto
  vandens naudojimo rizikos valdymo planą, pagrįstą II priede nustatytomis pagrindinėmis

  paskirstymo veiklos vykdytojas ir regeneruoto vandens saugojimo veiklos vykdytojas atlieka bent
  rizikos valdymo užduotimis.

  užduotis, apibrėžtas - 1 dalyje nurodytame
  pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo plane, be I priede nurodytų reikalavimų, siūlomi bet kokie papildomi reikalavimai, reikalingi siekiant toliau mažinti bet kokią riziką, ir, be kita ko, nustatomi pavojai, rizika ir atitinkamos prevencinės priemonės.

  Regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojo, regeneruoto vandens paskirstymo veiklos vykdytojo ir regeneruoto vandens saugojimo veiklos vykdytojo naudojami rizikos valdymo metodai grindžiami tarptautiniu mastu pripažinta metodika. [66 pakeit.]

2a.
     
  Atitinkamame pagal 7 straipsnį suteiktame leidime kompetentinga institucija įvairiems subjektams, dalyvaujantiems pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo plane, gali nustatyti skirtingas užduotis ir atsakomybę. [67 pakeit.]

2b.
     
  Jeigu drėkinama kultūrinio augalo rūšis bus teikiama rinkai keliomis skirtingomis formomis ir patenka į keletą skirtingų regeneruoto vandens klasių, regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas privalo ūkininkui tiekti vandenį, kuris atitinka aukščiausią iš atitinkamų kokybės klasių. [68 pakeit.]

3.   Komisijai suteikiama teisė pagal 14 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas šis reglamentas, siekiant II priede nustatytas pagrindines rizikos valdymo užduotis pritaikyti prie technikos ir mokslo pažangos.
  [69 pakeit.]

Komisijai taip pat suteikiama teisė pagal 14 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas, siekiant nustatyti II priede nurodytų pagrindinių rizikos valdymo užduočių technines specifikacijas. [70 pakeit.]

Ne vėliau kaip ... [1 metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos] Komisija pagal 14 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildo šį reglamentą nustatydama metodiką, pagal kurią matuojama, ar regeneruotame vandenyje yra mikroplastiko. Tokiu atveju gali būti taikomi papildomi reikalavimai, nustatomi remiantis II priedo 4 punkte nurodytu rizikos vertinimu. [133 pakeit.]

3a.
     
  Jeigu galutinis naudotojas įtaria, kad vanduo, saugomas kaip numatyta 4a straipsnio 2 dalyje, neatitinka šiame reglamente nustatytų minimaliųjų reikalavimų, jis privalo:

| a) | nedelsdamas informuoti atitinkamą sveikatos priežiūros instituciją ir, jei tikslinga, pateikti visą turimą informaciją; |
| --- | --- |

a)

nedelsdamas informuoti atitinkamą sveikatos priežiūros instituciją ir, jei tikslinga, pateikti visą turimą informaciją;

| b) | visapusiškai bendradarbiauti su atitinkama kompetentinga institucija, kad būtų galima patikrinti ir nustatyti įtarimų priežastis ir galimą neleistinų medžiagų ar verčių buvimą, kaip nurodyta šio reglamento I priedo 2 skirsnio 2 ir 4 lentelėse. [71 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

visapusiškai bendradarbiauti su atitinkama kompetentinga institucija, kad būtų galima patikrinti ir nustatyti įtarimų priežastis ir galimą neleistinų medžiagų ar verčių buvimą, kaip nurodyta šio reglamento I priedo 2 skirsnio 2 ir 4 lentelėse. [71 pakeit.]

6 straipsnis

Prašymas suteikti leidimą tiekti

  gaminti, paskirstyti ir saugoti
  regeneruotą vandenį [72 pakeit.]

1.   Bet kokiam regeneruoto vandens, skirto naudoti pagal I priedo 1 skirsnyje nurodytą paskirtį, tiekimui

  gaminimui, paskirstymui ar saugojimui
  turi būti gautas leidimas. [73 pakeit.]

2.   
  Regeneravimo įrenginio
  veiklos vykdytojas, norėdamas gauti 1 dalyje nurodytą leidimą arba iš dalies pakeisti esamą leidimą, pateikia prašymą valstybės narės, kurioje veikia arba planuojama, kad veiks, toks įrenginys, kompetentingai institucijai. [74 pakeit.]

3.   Prašyme pateikiama:

| a) | pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo planas, parengtas pagal 5 straipsnio 2

  -1
  dalį; [75 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo planas, parengtas pagal 5 straipsnio 2

  -1
  dalį; [75 pakeit.]

| aa) | turimi naujausi duomenys, įrodantys išvalytų nuotekų atitiktį, kaip nustatyta Direktyvoje 91/271/EEB, nuotekų valymo įrenginiuose, iš kurių imamas regeneravimui skirtas vanduo; [76 pakeit.] |
| --- | --- |

aa)

turimi naujausi duomenys, įrodantys išvalytų nuotekų atitiktį, kaip nustatyta Direktyvoje 91/271/EEB, nuotekų valymo įrenginiuose, iš kurių imamas regeneravimui skirtas vanduo; [76 pakeit.]

| b) | aprašymas, kaip regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas
  atitikties vietoje
  laikysis minimaliųjų vandens kokybės ir stebėsenos reikalavimų, nustatytų I priedo 2 skirsnyje; [77 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

aprašymas, kaip regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas
  atitikties vietoje
  laikysis minimaliųjų vandens kokybės ir stebėsenos reikalavimų, nustatytų I priedo 2 skirsnyje; [77 pakeit.]

| c) | aprašymas, kaip regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas
  atitikties vietoje
  laikysis papildomų reikalavimų, siūlomų pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo plane. [78 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

aprašymas, kaip regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas
  atitikties vietoje
  laikysis papildomų reikalavimų, siūlomų pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo plane. [78 pakeit.]

3a.
     
  Regeneruoto vandens paskirstymo veiklos vykdytojas, norėdamas gauti 1 dalyje nurodytą leidimą arba iš dalies pakeisti esamą leidimą, pateikia prašymą valstybės narės, kurioje veikia arba planuojama, kad veiks, regeneruoto vandens paskirstymo infrastruktūra, kompetentingai institucijai. Prašyme pateikiamas aprašymas, kaip regeneruoto vandens paskirstymo veiklos vykdytojas laikysis 4a straipsnio 1 dalyje nustatytų prievolių. [79 pakeit.]

3b.
     
  Regeneruoto vandens saugojimo veiklos vykdytojas, norėdamas gauti 1 dalyje nurodytą leidimą arba iš dalies pakeisti esamą leidimą, pateikia prašymą valstybės narės, kurioje veikia arba planuojama, kad veiks, regeneruoto vandens saugojimo infrastruktūra, kompetentingai institucijai. Prašyme pateikiamas aprašymas, kaip regeneruoto vandens saugojimo veiklos vykdytojas laikysis 4a straipsnio 2 dalyje nustatytų prievolių. [80 pakeit.]

7 straipsnis

Leidimo suteikimas

1.   Vertindama prašymą kompetentinga institucija, jei reikia, konsultuojasi ir keičiasi atitinkama informacija su:

| a) | kitomis atitinkamomis tos pačios valstybės narės institucijomis, visų pirma su vandens
  ir sveikatos priežiūros
  institucijomis, jei tai nėra ta pati kompetentinga institucija; [81 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

kitomis atitinkamomis tos pačios valstybės narės institucijomis, visų pirma su vandens
  ir sveikatos priežiūros
  institucijomis, jei tai nėra ta pati kompetentinga institucija; [81 pakeit.]

| b) | valstybės (-ių) narės (-ių), kuri (-ios) gali būti paveikta (-os), ryšių centrais, paskirtais pagal 9 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

b)

valstybės (-ių) narės (-ių), kuri (-ios) gali būti paveikta (-os), ryšių centrais, paskirtais pagal 9 straipsnio 1 dalį.

2.   Kompetentinga institucija
  , naudodamasi tinkama moksline pagalba, įvertina paraišką ir
  per 3 mėnesius nuo išsamaus prašymo, nurodyto, 6 straipsnio
  2,
  3 dalies

  , 3
  a punkte

  ir 3b dalyse
  , gavimo datos nusprendžia, ar suteikti leidimą
  arba jo nesuteikti
  . Jeigu kompetentingai institucijai dėl prašymo sudėtingumo reikia daugiau laiko, ji
  nedelsdama
  informuoja apie tai pareiškėją,
  ir
  nurodo datą, kada numatoma suteikti leidimą
  arba jo nesuteikti
  , ir nurodo vėlavimo priežastis.
  Bet kuriuo atveju, kompetentinga institucija priima sprendimą ne vėliau kaip praėjus šešiems mėnesiams nuo išsamaus prašymo, nurodyto 6 straipsnio 2, 3, 3a ir 3b dalyse, gavimo datos. [82 pakeit.]

3.   Kai kompetentinga institucija nusprendžia suteikti leidimą, ji nustato taikomas sąlygas, kurios, jei taikoma, apima:

| a) | sąlygas, susijusias su minimaliaisiais vandens kokybės ir stebėsenos reikalavimais, nustatytais I priedo 2 skirsnyje; |
| --- | --- |

a)

sąlygas, susijusias su minimaliaisiais vandens kokybės ir stebėsenos reikalavimais, nustatytais I priedo 2 skirsnyje;

| b) | sąlygas, susijusias su papildomais reikalavimais, siūlomais pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo plane; |
| --- | --- |

b)

sąlygas, susijusias su papildomais reikalavimais, siūlomais pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo plane;

| c) | bet kokias kitas sąlygas, būtinas siekiant dar labiau sumažinti

  toliau šalinti
  bet kokią nepriimtiną riziką žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai. [83 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

bet kokias kitas sąlygas, būtinas siekiant dar labiau sumažinti

  toliau šalinti
  bet kokią nepriimtiną riziką žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai. [83 pakeit.]

3a.
     
  Jei sąlygos, lygiavertės nustatytosioms 3 dalies a–c punktuose, dar nenustatytos 5 straipsnyje nurodytame pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo plane, kompetentinga institucija nedelsdama atnaujina planą. [84 pakeit.]

4.   Leidimas reguliariai peržiūrimas bent kas penkerius metus ir, jei reikia, pakeičiamas.

8 straipsnis

Atitikties tikrinimas

1.   Kompetentinga institucija tikrina, ar regeneruotas vanduo atitikties vietoje atitinka
  pagal 7 straipsnį suteiktame
  leidime nurodytas sąlygas. Atliekant atitikties patikrą naudojamos šios priemonės: [85 pakeit.]

| a) | patikra vietoje; |
| --- | --- |

a)

patikra vietoje;

| b) | duomenys, gauti pagal šį reglamentą ir direktyvas 91/271/EEB ir 2000/60/EB; |
| --- | --- |

b)

duomenys, gauti pagal šį reglamentą ir direktyvas 91/271/EEB ir 2000/60/EB;

| c) | bet kokios kitos tinkamos priemonės. |
| --- | --- |

c)

bet kokios kitos tinkamos priemonės.

2.   Neatitikties atveju kompetentinga institucija reikalauja
  atitinkamai
  regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojo
  , regeneruoto vandens paskirstymo veiklos vykdytojo ar regeneruoto vandens saugojimo veiklos vykdytojo
  imtis reikiamų priemonių, kad būtų nedelsiant

  skubiai
  atkurta atitiktis
  , ir nedelsiant informuoti susijusius galutinius naudotojus
  . [86 pakeit.]

3.   Jeigu dėl neatitikties kyla didelė rizika aplinkai ar žmonių sveikatai

  atskirai paimta bet kurio parametro vertė viršija minimaliuosius vandens kokybės reikalavimus, nustatytus I priedo 2 skirsnio a punkte
  , regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas nedelsdamas nutraukia bet kokį tolesnį regeneruoto vandens tiekimą, kol. Kompetentinga institucija nustato

  gali nustatyti
  , kad atitiktis
  reikalavimams
  yra atkurta
  tik po to, kai per bent tris iš eilės atliekamus patikrinimus nustatoma, kad parametro (-ų), kuris (-ie) viršija atitinkamus minimaliuosius vandens kokybės reikalavimus, atskirai paimta vertė yra mažesnė nei didžiausia leidžiama vertė
  . [87 pakeit.]

4.   Jeigu įvyksta incidentas, dėl kurio nesilaikoma leidime nurodytų sąlygų,
  atitinkamai
  regeneravimo įrenginio
  veiklos vykdytojas, regeneruoto vandens paskirstymo veiklos vykdytojas ar regeneruoto vandens saugojimo
  veiklos vykdytojas nedelsdamas informuoja kompetentingą instituciją ir galintį (-čius) nukentėti galutinį (-ius) naudotoją (-us) ir pateikia kompetentingai institucijai informaciją, reikalingą tokio incidento poveikiui įvertinti. [88 pakeit.]

4a.
     
  Suteikusi leidimą pagal 7 straipsnį, kompetentinga institucija reguliariai tikrina, kaip regeneravimo įrenginio veiklos operatorius, regeneruoto vandens paskirstymo operatorius ir regeneruoto vandens saugojimo operatorius laikosi priemonių, nustatytų pakartotinio vandens naudojimo rizikos valdymo plane. [89 pakeit.]

4b.
     
  Jeigu regeneruotas vanduo atitikties vietoje neatitinka reikalavimų ir vėliau skirstant ar saugant tą reikalavimų neatitikantį vandenį užteršiamas dirvožemis arba žemės ūkio produktai ir dėl to kyla pavojus sveikatai ir aplinkai, atsako ir žalą atlygina regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas. [134 pakeit.]

9 straipsnis

Valstybių narių bendradarbiavimas

1.   Valstybės narės paskiria ryšių centrą, kuris atitinkamai bendradarbiauja su kitų valstybių narių ryšių centrais ir kompetentingomis institucijomis. Ryšių centrų vaidmuo yra prireikus teikti pagalbą ir koordinuoti kompetentingų institucijų ryšius. Ryšių centrai visų pirma priima ir perduoda pagalbos prašymus.

2.   Valstybės narės reaguoja į pagalbos prašymus nepagrįstai nedelsdamos.

9a straipsnis

Informuotumo didinimo kampanijos

1.
     
  Valstybės narės rengia potencialiems galutiniams naudotojams, įskaitant piliečius, skirtas informavimo ir informuotumo didinimo kampanijas, susijusias su pakartotinio vandens naudojimo saugumu ir vandens išteklių, kuriuos galima sutaupyti pakartotinai naudojant vandenį, taupymu.

2.
     
  Valstybės narės taip pat rengia ūkininkams skirtas informavimo kampanijas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad regeneruotas vanduo būtų optimaliai naudojamas kultūriniams augalams ir dėl to nebūtų daromas neigiamas poveikis žmonių sveikatai ar aplinkai. [91 pakeit.]

10 straipsnis

Visuomenės informavimas

1.   Valstybės narės, nepažeisdamos direktyvų 2003/4/EB ir 2007/2/EB
  bei Direktyvos 2000/60/EB 9 straipsnio 4
  nuostatų, užtikrina, kad reikiama naujausia
  ir prieinama
  informacija apie pakartotinį vandens naudojimą būtų viešai prieinama internetu
  arba kitais patogiais naudoti būdais laikantis duomenų apsaugos taisyklių
  . Toje informacijoje nurodoma: [92 pakeit.]

| a) | pagal šį reglamentą tiekiamo regeneruoto vandens kiekis ir kokybė; |
| --- | --- |

a)

pagal šį reglamentą tiekiamo regeneruoto vandens kiekis ir kokybė;

| aa) | naudojamo regeneruoto vandens procentinė dalis, palyginti su visu gėlu vandeniu, sunaudojamu šiame reglamente nurodytiems tikslams; [93 pakeit.] |
| --- | --- |

aa)

naudojamo regeneruoto vandens procentinė dalis, palyginti su visu gėlu vandeniu, sunaudojamu šiame reglamente nurodytiems tikslams; [93 pakeit.]

| b) | valstybėje narėje pagal šį reglamentą tiekiama regeneruoto vandens dalis procentais, palyginti su bendru išvalytų miesto nuotekų kiekiu; |
| --- | --- |

b)

valstybėje narėje pagal šį reglamentą tiekiama regeneruoto vandens dalis procentais, palyginti su bendru išvalytų miesto nuotekų kiekiu;

| ba) | valstybėje narėje pagal šį reglamentą tiekiama procentinė regeneruoto vandens dalis, palyginti su visu miesto nuotekų, kurias galima išvalyti, kiekiu; [94 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

valstybėje narėje pagal šį reglamentą tiekiama procentinė regeneruoto vandens dalis, palyginti su visu miesto nuotekų, kurias galima išvalyti, kiekiu; [94 pakeit.]

| c) | pagal šį reglamentą suteikti arba pakeisti leidimai, įskaitant kompetentingų institucijų pagal 7 straipsnio 3 dalį nustatytas sąlygas; |
| --- | --- |

c)

pagal šį reglamentą suteikti arba pakeisti leidimai, įskaitant kompetentingų institucijų pagal 7 straipsnio 3 dalį nustatytas sąlygas;

| d) | pagal 8 straipsnio 1 dalį atliktos atitikties patikros rezultatai; |
| --- | --- |

d)

pagal 8 straipsnio 1 dalį atliktos atitikties patikros rezultatai;

| e) | ryšių punktai, paskirti pagal 9 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

e)

ryšių punktai, paskirti pagal 9 straipsnio 1 dalį.

2.   1 dalyje nurodyta informacija atnaujinama bent kartą per metus.

2a.
     
  Pagal Reglamentą (EB) Nr. 852/2004, kuriuo nustatomos maisto sektoriaus veiklos vykdytojams taikytinos bendrosios taisyklės, kurios apima žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybą, perdirbimą, paskirstymą ir prekybą, kompetentingos institucijos turi informuoti naudotojus apie tai, koks yra didžiausias maistinių medžiagų kiekis, esantis tiekiamame tinkamai išvalytų nuotekų vandenyje, kad naudotojai, įskaitant ūkininkus, galėtų įsitikinti, jog jis atitinka atitinkamose ES taisyklėse nustatytą maistinių medžiagų kiekį. [95 pakeit.]

3.   Komisija, priimdama įgyvendinimo aktus, gali nustatyti išsamias taisykles, susijusias su informacijos, kuri turi būti teikiama pagal 1 dalį, forma ir pateikimu. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 15 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
  [96 pakeit.]

11 straipsnis

Informacija apie įgyvendinimo stebėseną

1.   Kiekviena valstybė narė, nepažeisdama direktyvų 2003/4/EB ir 2007/2/EB nuostatų, padedant Europos aplinkos agentūrai:

| a) | iki ... [treji

  ketveri
  metai po šio reglamento įsigaliojimo datos] parengia ir paskelbia, o vėliau kas šešerius atnaujina duomenų rinkinius, kuriuose pateikiama informacija apie patikros, atliktos pagal 8 straipsnio 1 dalį, rezultatus ir kita informacija, kuri turi būti skelbiama internetu viešai pagal 10 straipsnį; [97 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

iki ... [treji

  ketveri
  metai po šio reglamento įsigaliojimo datos] parengia ir paskelbia, o vėliau kas šešerius atnaujina duomenų rinkinius, kuriuose pateikiama informacija apie patikros, atliktos pagal 8 straipsnio 1 dalį, rezultatus ir kita informacija, kuri turi būti skelbiama internetu viešai pagal 10 straipsnį; [97 pakeit.]

| b) | parengia, paskelbia ir vėliau kasmet atnaujina duomenų rinkinį, kuriame pateikiama informacija apie neatitikties leidime nurodytoms sąlygoms atvejus, surinkta pagal 8 straipsnio 1 dalį, ir informacija apie veiksmus, kurių buvo imtasi pagal 8 straipsnio 2 ir 3 dalis. |
| --- | --- |

b)

parengia, paskelbia ir vėliau kasmet atnaujina duomenų rinkinį, kuriame pateikiama informacija apie neatitikties leidime nurodytoms sąlygoms atvejus, surinkta pagal 8 straipsnio 1 dalį, ir informacija apie veiksmus, kurių buvo imtasi pagal 8 straipsnio 2 ir 3 dalis.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad Komisija, Europos aplinkos agentūra ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras turėtų galimybę susipažinti su 1 dalyje nurodytais duomenų rinkiniais.

3.   Europos aplinkos agentūra, remdamasi 1 dalyje nurodytais duomenimis, reguliariai arba gavusi Komisijos prašymą parengia, paskelbia ir atnaujina Sąjungos lygmens apžvalgą, į kurią, prireikus, įtraukiami šio reglamento veiksmingumo, rezultatų ir poveikio rodikliai, žemėlapiai ir valstybių narių ataskaitos.

4.   Komisija, priimdama įgyvendinimo aktus, gali nustatyti išsamias taisykles, susijusias su informacijos, kuri turi būti teikiama pagal 1 dalį, forma ir pateikimu, taip pat išsamias taisykles, susijusias su 3 dalyje nurodytos Sąjungos lygmens apžvalgos informacijos forma ir pateikimu. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 15 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

12 straipsnis

Galimybės kreiptis į teismus

1.   Valstybės narės užtikrina, kad fiziniai ar juridiniai asmenys arba jų asociacijos, organizacijos ar grupės galėtų pasinaudoti peržiūros teisme ar kitoje įstatymo nustatytoje nepriklausomoje ir nešališkoje institucijoje procedūra pagal nacionalinės teisės aktus ar praktiką, kad užginčytų sprendimų, veikimo ar neveikimo, susijusio su 4 ir 8 straipsnių įgyvendinimu, materialinį ar procesinį teisėtumą, su sąlyga, kad tenkinama viena iš šių sąlygų:

| a) | jie yra pakankamai suinteresuoti; |
| --- | --- |

a)

jie yra pakankamai suinteresuoti;

| b) | jie tvirtina, kad įvykdytas teisės pažeidimas, jei pagal atitinkamos valstybės narės administracinio proceso teisę tai yra būtina išankstinė sąlyga. |
| --- | --- |

b)

jie tvirtina, kad įvykdytas teisės pažeidimas, jei pagal atitinkamos valstybės narės administracinio proceso teisę tai yra būtina išankstinė sąlyga.

2.   Valstybės narės nustato, kuriuo etapu sprendimai, veikimas ar neveikimas gali būti užginčijami.

3.   Pakankamą suinteresuotumą ir teisės pažeidimą apibrėžia valstybės narės, laikydamosi tikslo suteikti suinteresuotai visuomenei kuo daugiau galimybių kreiptis į teismus.

Šiuo tikslu taikant 1 dalies a punktą, kiekvienos aplinkos apsaugos srityje veikiančios nevyriausybinės organizacijos, atitinkančios nacionalinės teisės aktuose nustatytus reikalavimus, interesas laikomas pakankamu.

Taikant 1 dalies b punktą laikoma, kad tokia organizacija taip pat turi teises, kurios gali būti pažeistos.

4.   1, 2 ir 3 dalimis nedraudžiama pateikti išankstinio administracinio skundo ir jos neturi daryti poveikio reikalavimui išnaudoti visas administracines teisių gynybos priemones prieš pareiškiant ieškinį teisme, jei toks reikalavimas numatytas nacionalinėje teisėje.

5.   Bet kuri 1 ir 4 dalyse nurodyta procedūra turi būti teisinga, nešališka, savalaikė ir ne pernelyg brangi.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad visuomenei būtų suteikta galimybė gauti informaciją apie teisę pateikti administracinį skundą ir pareikšti ieškinį teisme.

13 straipsnis

Vertinimas

1.   Komisija iki ... [6

  penkeri
  metai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos] atlieka šio reglamento vertinimą. Vertinimas pagrįstas bent vienu iš šių elementų: [98 pakeit.]

| a) | įgyvendinant šį reglamentą sukaupta patirtimi; |
| --- | --- |

a)

įgyvendinant šį reglamentą sukaupta patirtimi;

| b) | pagal 11 straipsnio 1 dalį valstybių narių parengtais duomenų rinkiniais ir pagal 11 straipsnio 3 dalį Europos aplinkos agentūros parengta Sąjungos lygmens apžvalga; |
| --- | --- |

b)

pagal 11 straipsnio 1 dalį valstybių narių parengtais duomenų rinkiniais ir pagal 11 straipsnio 3 dalį Europos aplinkos agentūros parengta Sąjungos lygmens apžvalga;

| c) | svarbiais moksliniais, analitiniais ir epidemiologiniais duomenimis; |
| --- | --- |

c)

svarbiais moksliniais, analitiniais ir epidemiologiniais duomenimis;

| d) | techninėmis ir mokslo žiniomis; |
| --- | --- |

d)

techninėmis ir mokslo žiniomis;

| e) | Pasaulio sveikatos organizacijos rekomendacijomis, jei jų yra; |
| --- | --- |

e)

Pasaulio sveikatos organizacijos rekomendacijomis, jei jų yra;

| ea) | eksperimentais, atliktais visų pirma dėl nuotekų dumblo ir biodujų gamybos nuotekų naudojimo žemės ūkyje. [99 pakeit.] |
| --- | --- |

ea)

eksperimentais, atliktais visų pirma dėl nuotekų dumblo ir biodujų gamybos nuotekų naudojimo žemės ūkyje. [99 pakeit.]

2.   Atlikdama 1 dalyje nurodytą vertinimą Komisija kreipia ypatingą dėmesį į šiuos aspektus:

| a) | I priede nustatytus minimaliuosius reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

I priede nustatytus minimaliuosius reikalavimus;

| b) | II priede nustatytas pagrindines rizikos valdymo užduotis; |
| --- | --- |

b)

II priede nustatytas pagrindines rizikos valdymo užduotis;

| c) | kompetentingų institucijų nustatytus papildomus reikalavimus pagal 7 straipsnio 3 dalies b ir c punktus; |
| --- | --- |

c)

kompetentingų institucijų nustatytus papildomus reikalavimus pagal 7 straipsnio 3 dalies b ir c punktus;

| d) | pakartotinio vandens naudojimo poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

d)

pakartotinio vandens naudojimo poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai;

| da) | didėjantį mikroteršalų ir naujai „atsirandančių“ medžiagų kiekį pakartotinai naudojamame vandenyje. [100 pakeit.] |
| --- | --- |

da)

didėjantį mikroteršalų ir naujai „atsirandančių“ medžiagų kiekį pakartotinai naudojamame vandenyje. [100 pakeit.]

2a.
     
  Atlikdama 1 dalyje nurodytą vertinimą Komisija taip pat įvertina, ar įmanoma:

| a) | išplėsti šio reglamento taikymo sritį, kad jis apimtų ir regeneruotą vandenį, naudojamą kitoms konkrečioms paskirtims, įskaitant pakartotinį vandens naudojimą pramoniniais tikslais; |
| --- | --- |

a)

išplėsti šio reglamento taikymo sritį, kad jis apimtų ir regeneruotą vandenį, naudojamą kitoms konkrečioms paskirtims, įskaitant pakartotinį vandens naudojimą pramoniniais tikslais;

| b) | išplėsti šio reglamento reikalavimus, kad jis apimtų ir netiesioginį išvalytų nuotekų panaudojimą; |
| --- | --- |

b)

išplėsti šio reglamento reikalavimus, kad jis apimtų ir netiesioginį išvalytų nuotekų panaudojimą;

| c) | nustatyti minimalius išvalytų nuotekų, surinktų siekiant papildyti vandeninguosius sluoksnius, kokybės reikalavimus. [101 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

nustatyti minimalius išvalytų nuotekų, surinktų siekiant papildyti vandeninguosius sluoksnius, kokybės reikalavimus. [101 pakeit.]

2b.
     
  Atitinkamais atvejais Komisija kartu su 1 dalyje nurodytu vertinimu pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. [102 pakeit.]

14 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   4 straipsnio 3 dalyje ir 5 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo datos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 4 straipsnio 3 dalyje ir 5 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 4 straipsnio 3 dalį ir 5 straipsnio 3 dalį priimti deleguotieji aktai įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šiuos aktus dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

15 straipsnis

Komiteto darbo tvarkos taisyklės

1.   Komisijai padeda komitetas, įsteigtas pagal Direktyvą 2000/60/EB. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

16 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus šį reglamentą, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų įgyvendinamos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Valstybės narės iki ... [treji

  ketveri
  metai po šio reglamento įsigaliojimo datos] praneša apie tas taisykles ir tas priemones Komisijai ir jai praneša apie visus vėlesnius joms įtakos turinčius pakeitimus. [103 pakeit.]

17 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo ... [vieni

  dveji
  metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos]. [104 pakeit.]

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C , , p. .

1

(2)  OL C 86, 2019 3 7, p. 353.

2

(3)  2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento pozicija.

3

(4)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

4

(5)  1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotekų valymo (OL L 135, 1991 5 30, p. 40).

5

(6)  COM(2012)0673.

6

(7)  COM(2007)0414.

7

(8)  

  OL C 9 E, 2010 1 15, p. 33.

8

OL C 9 E, 2010 1 15, p. 33.

(9)  COM(2015)0614.

9

(10)  
  Direktyva (ES) .../... dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (OL ...).

10

Direktyva (ES) .../... dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (OL ...).

(11)  1986 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 86/278/EEB dėl aplinkos, ypač dirvožemio, apsaugos naudojant žemės ūkyje nuotėkų dumblą (OL L 181, 1986 7 4, p. 6).

11

(12)  1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyva 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (OL L 375, 1991 12 31, p. 1).

12

(13)  1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyva 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (OL L 330, 1998 12 5, p. 32).

13

(14)  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

14

(15)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (OL L 139, 2004 4 30, p. 1).

15

(16)  2005 m. sausio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 183/2005, nustatantis pašarų higienos reikalavimus (OL L 35, 2005 2 8, p. 1).

16

(17)  2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 91/414/EEB (OL L 70, 2005 3 16, p. 1).

17

(18)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas) (OL L 300, 2009 11 14, p. 1).

18

(19)  2006 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/7/EB dėl maudyklų vandens kokybės valdymo, panaikinanti Direktyvą 76/160/EEB (OL L 64, 2006 3 4, p. 37).

19

(20)  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/118/EB dėl požeminio vandens apsaugos nuo taršos ir jo būklės blogėjimo (OL L 372, 2006 12 27, p. 19).

20

(21)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/105/EB dėl aplinkos kokybės standartų vandens politikos srityje, iš dalies keičianti ir panaikinanti Tarybos direktyvas 82/176/EEB, 83/513/EEB, 84/156/EEB, 84/491/EEB, 86/280/EEB ir iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB (OL L 348, 2008 12 24, p. 84).

21

(22)  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 26, 2012 1 28, p. 1).

22

(23)  2005 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2073/2005 dėl maisto produktų mikrobiologinių kriterijų (OL L 338, 2005 12 22, p. 1).

23

(24)  2006 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1881/2006, nustatantis didžiausias leistinas tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracijas (OL L 364, 2006 12 20, p. 5).

24

(25)  2011 m. vasario 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 142/2011, kuriuo įgyvendinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės, ir Tarybos direktyva 97/78/EB dėl tam tikrų mėginių ir priemonių, kuriems netaikomi veterinariniai tikrinimai pasienyje pagal tą direktyvą (OL L 54, 2011 2 26, p. 1).

25

(26)  2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/313/EEB (OL L 41, 2003 2 14, p. 26).

26

(27)  OL L 124, 2005 5 17, p. 4.

27

(28)  2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) (OL L 108, 2007 4 25, p. 1).

28

(29)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

29

(30)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

30

I PRIEDAS

NAUDOJIMO PASKIRTYS IR MINIMALIEJI REIKALAVIMAI

1 skirsnis. Regeneruoto vandens naudojimo paskirtys, nurodytos 2 straipsnyje

a)   Drėkinimas žemės ūkyje

Drėkinimas žemės ūkyje – tai šių kultūrinių augalų drėkinimas:

| — | maistinės kultūros, kurios valgomos žalios, – žmonėms vartoti skirti kultūriniai augalai, kurie valgomi žali ar neperdirbti; |
| --- | --- |

—

maistinės kultūros, kurios valgomos žalios, – žmonėms vartoti skirti kultūriniai augalai, kurie valgomi žali ar neperdirbti;

| — | perdirbti kultūriniai augalai – žmonėms vartoti skirti kultūriniai augalai, kurie turi būti valgomi ne žali, o apdoroti (t. y. virti, perdirbti pramoniniu būdu); |
| --- | --- |

—

perdirbti kultūriniai augalai – žmonėms vartoti skirti kultūriniai augalai, kurie turi būti valgomi ne žali, o apdoroti (t. y. virti, perdirbti pramoniniu būdu);

| — | nemaistinės kultūros – kultūriniai augalai, kurie nėra skirti vartoti žmonėms (pvz., ganyklų žolė, pašarai, pluoštiniai augalai, dekoratyviniai augalai, sėklos, energiniai augalai ir velėna. |
| --- | --- |

—

nemaistinės kultūros – kultūriniai augalai, kurie nėra skirti vartoti žmonėms (pvz., ganyklų žolė, pašarai, pluoštiniai augalai, dekoratyviniai augalai, sėklos, energiniai augalai ir velėna.

Nedarant poveikio atitinkamai Sąjungos teisei aplinkos ir sveikatos srityse, valstybės narės gali naudoti regeneruotą vandenį kitoms paskirtims, pvz., pakartotiniam vandens naudojimui pramoniniais ir pramoginiais bei aplinkosauginiais tikslais. [105 pakeit.]

2 skirsnis. Minimalieji reikalavimai

2.1.   Minimalieji reikalavimai, taikomi regeneruotam vandeniui, kuris skirtas

  kurį numatoma
  naudoti drėkinimui žemės ūkyje [106 pakeit.]

Regeneruoto vandens kokybės klasės ir kiekvienai klasei leistina naudojimo paskirtis bei drėkinimo metodai nurodyti 1 lentelėje. Minimalieji vandens kokybės reikalavimai nurodyti 2 lentelės a punkte. Regeneruoto vandens stebėsenos minimalus dažnumas ir tiksliniai valymo rodikliai nurodyti b punkte, 3 lentelėje (įprastinė stebėsena) ir 4 lentelėje (patvirtinamoji stebėsena).

1 lentelė. Regeneruoto vandens kokybės klasės ir leistinos naudojimo paskirtys ir drėkinimo metodai žemės ūkyje

| Minimali regeneruoto vandens kokybės klasė | Kultūrinių augalų kategorija | Drėkinimo metodas |
| --- | --- | --- |
| A | Visos maistinės kultūros, įskaitant šakniavaisius, kurie valgomi žali, ir maistines kultūras, kurių valgomoji dalis tiesiogiai liečiasi su regeneruotu vandeniu | Visi drėkinimo metodai |
| B | Maistinės kultūros, kurios valgomos žalios ir kurių valgomoji dalis užauga žemės paviršiuje ir tiesiogiai nesiliečia su regeneruotu vandeniu, perdirbtos maistinės kultūros ir nemaistinės kultūros, įskaitant kultūrinius augalus, skirtus pieniniams ar mėsiniams gyvuliams šerti | Visi drėkinimo metodai |
| C | Tik lašelinis drėkinimas
   (*1)

  Tik drėkinimo metodai, dėl kurių kultūriniai augalai tiesiogiai nesiliečia su regeneruotu vandeniu. Pavyzdžiui, lašelinis drėkinimas
   (*1) [107 pakeit.] |
| D | Pramoniniai, energiniai ir sėkliniai augalai | Visi drėkinimo metodai |

Minimali regeneruoto vandens kokybės klasė

Kultūrinių augalų kategorija

Drėkinimo metodas

A

Visos maistinės kultūros, įskaitant šakniavaisius, kurie valgomi žali, ir maistines kultūras, kurių valgomoji dalis tiesiogiai liečiasi su regeneruotu vandeniu

Visi drėkinimo metodai

B

Maistinės kultūros, kurios valgomos žalios ir kurių valgomoji dalis užauga žemės paviršiuje ir tiesiogiai nesiliečia su regeneruotu vandeniu, perdirbtos maistinės kultūros ir nemaistinės kultūros, įskaitant kultūrinius augalus, skirtus pieniniams ar mėsiniams gyvuliams šerti

Visi drėkinimo metodai

C

Tik lašelinis drėkinimas
   (*1)

  Tik drėkinimo metodai, dėl kurių kultūriniai augalai tiesiogiai nesiliečia su regeneruotu vandeniu. Pavyzdžiui, lašelinis drėkinimas
   (*1) [107 pakeit.]

D

Pramoniniai, energiniai ir sėkliniai augalai

Visi drėkinimo metodai

a)   Minimalieji vandens kokybės reikalavimai

2 lentelė. Regeneruoto vandens kokybės reikalavimai drėkinimui žemės ūkyje

| Regeneruoto vandens kokybės klasė | Orientacinis technologinis tikslas
  tinkamas valymas | Kokybės reikalavimai
  Ribinė vertė | |
| --- | --- | --- | --- |
| E.coli


  (ksv/100 ml) | BDS5


  mg/l | BSM


  mg/l | Drumstumas


  NDV | Kita |
| A | Antrinis valymas, filtravimas ir dezinfekcija | ≤10
  arba nesiekia aptikimo ribos | ≤10 | ≤10 | ≤5 | Legionella spp.: <1 000  kvs/l, kai kyla aerozolizacijos grėsmė šiltnamiuose
  Žarnyno nematodai (helmintų kiaušinėliai): ≤1 kiaušinėlis/l ganyklų žolės ar pašarų drėkinimui skirto vandens
  Salmonella
  :
  nėra



  [108 pakeit.] |
| B | Antrinis valymas ir dezinfekcija | ≤100 | Pagal Tarybos direktyvą 91/271/EEB (1)

  (I priedo 1 lentelė) | Pagal Direktyvą 91/271/EEB
  (I priedo 1 lentelė) | — |
| C | Antrinis valymas ir dezinfekcija | ≤1 000 | — |
| D | Antrinis valymas ir dezinfekcija | ≤10 000 | — |

Regeneruoto vandens kokybės klasė

Orientacinis technologinis tikslas
  tinkamas valymas

Kokybės reikalavimai
  Ribinė vertė

E.coli

(ksv/100 ml)

BDS5

mg/l

BSM

mg/l

Drumstumas

NDV

Kita

A

Antrinis valymas, filtravimas ir dezinfekcija

≤10

arba nesiekia aptikimo ribos

≤10

≤10

≤5

Legionella spp.: <1 000  kvs/l, kai kyla aerozolizacijos grėsmė šiltnamiuose

Žarnyno nematodai (helmintų kiaušinėliai): ≤1 kiaušinėlis/l ganyklų žolės ar pašarų drėkinimui skirto vandens
  Salmonella
  :
  nėra

[108 pakeit.]

B

Antrinis valymas ir dezinfekcija

≤100

Pagal Tarybos direktyvą 91/271/EEB (1)

(I priedo 1 lentelė)

Pagal Direktyvą 91/271/EEB

(I priedo 1 lentelė)

—

C

Antrinis valymas ir dezinfekcija

≤1 000

—

D

Antrinis valymas ir dezinfekcija

≤10 000

—

Regeneruotas vanduo laikomas atitinkančiu 2 lentelėje nustatytus reikalavimus, jeigu matavimų rezultatai atitinka visus šiuos kriterijus:

| — | Nurodytos E. coli, Legionella spp ir žarnyno nematodų vertės neviršijamos 90 proc. ar daugiau mėginių. Nė vieno mėginio didžiausios vertės negali viršyti nurodytos vertės 1 log vieneto didžiausios nuokrypio ribos E. coli ir Legionella bakterijų atveju ir nurodytos vertės 100 proc. didžiausios nuokrypio ribos – žarnyno nematodų atveju.
  Reikalavimas užtikrinti, kad nebūtų salmonelių, taikomas 100 proc. mėginių. [109 pakeit.] |
| --- | --- |

—

Nurodytos E. coli, Legionella spp ir žarnyno nematodų vertės neviršijamos 90 proc. ar daugiau mėginių. Nė vieno mėginio didžiausios vertės negali viršyti nurodytos vertės 1 log vieneto didžiausios nuokrypio ribos E. coli ir Legionella bakterijų atveju ir nurodytos vertės 100 proc. didžiausios nuokrypio ribos – žarnyno nematodų atveju.
  Reikalavimas užtikrinti, kad nebūtų salmonelių, taikomas 100 proc. mėginių. [109 pakeit.]

| — | A klasėje nurodytos BDS5, BSM ir drumstumo ribinės vertės neviršijamos 90 proc. ar daugiau mėginių. Jokios
  didžiausios
  mėginių vertės negali viršyti nurodytos vertės 100 proc. didžiausios nuokrypio ribos. [110 pakeit.] |
| --- | --- |

—

A klasėje nurodytos BDS5, BSM ir drumstumo ribinės vertės neviršijamos 90 proc. ar daugiau mėginių. Jokios
  didžiausios
  mėginių vertės negali viršyti nurodytos vertės 100 proc. didžiausios nuokrypio ribos. [110 pakeit.]

b)   Minimalieji stebėsenos reikalavimai

Regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojai vykdo įprastinę stebėseną, siekdami nustatyti, ar regeneruotas vanduo atitinka minimaliuosius vandens kokybės reikalavimus, nurodytus a punkte. Įprastinė stebėsena įtraukiama į pakartotinio vandens naudojimo sistemų

  projekto
  patikros procedūras. [111 pakeit.]

Mėginiai, kurie turi būti naudojami tikrinant mikrobiologinių parametrų atitiktį atitikties vietoje, imami laikantis standarto EN ISO 19458. [112 pakeit.]

3 lentelė. Minimalus įprastinės regeneruoto vandens, skirto drėkinimui žemės ūkyje, stebėsenos dažnumas

| | Minimalus stebėsenos dažnumas |
| --- | --- |
| Regeneruoto vandens kokybės klasė | E.coli | BDS5 | BSM | Drumstumas | Legionella spp.



  (kai taikoma) | Žarnyno nematodai



  (kai taikoma) |
| A | Vieną kartą per savaitę | Vieną kartą per savaitę | Vieną kartą per savaitę | Nuolat | Vieną kartą per savaitę | Du kartus per savaitę arba kaip nustato regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas, atsižvelgdamas į kiaušinėlių kiekį nuotekų vandenyje, patenkančiame į regeneravimo įrenginį |
| B | Vieną kartą per savaitę | Pagal Direktyvą 91/271/EEB
  (I priedo D skirsnis) | Pagal Direktyvą 91/271/EEB
  (I priedo D skirsnis) | — |
| C | Du kartus per mėnesį | — |
| D | Du kartus per mėnesį | — |

Minimalus stebėsenos dažnumas

Regeneruoto vandens kokybės klasė

E.coli

BDS5

BSM

Drumstumas

Legionella spp.

(kai taikoma)

Žarnyno nematodai

(kai taikoma)

A

Vieną kartą per savaitę

Vieną kartą per savaitę

Vieną kartą per savaitę

Nuolat

Vieną kartą per savaitę

Du kartus per savaitę arba kaip nustato regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas, atsižvelgdamas į kiaušinėlių kiekį nuotekų vandenyje, patenkančiame į regeneravimo įrenginį

B

Vieną kartą per savaitę

Pagal Direktyvą 91/271/EEB

(I priedo D skirsnis)

Pagal Direktyvą 91/271/EEB

(I priedo D skirsnis)

—

C

Du kartus per mėnesį

—

D

Du kartus per mėnesį

—

Patvirtinimo stebėsena turi būti atliekama prieš pradedant eksploatuoti regeneravimo įrenginį, kai įranga yra atnaujinama ir kai įdiegiama nauja įranga arba procesai
  , taip pat kiekvieną kartą, kai suteikiamas naujas arba iš dalies keičiamas esamas leidimas
  . [113 pakeit.]

Atliekama A klasės, kurios regeneruotam vandeniui taikomi griežčiausi reikalavimai, patvirtinamoji stebėsena, siekiant nustatyti, ar laikomasi tikslinių valymo rodiklių (sumažinti iki log10). Atliekant patvirtinamąją stebėseną reikia stebėti kiekvienai patogenų (bakterijų, virusų ir pirmuonių) grupei priskiriamus indikatorinius mikroorganizmus. Parinkti patogeninių bakterijų indikatoriniai mikroorganizmai yra E. coli, patogeninių virusų – F tipo kolifagai, somatiniai kolifagai arba kolifagai, o pirmuonių – Clostridium perfringens sporos arba sporas sudarančios ir sulfatą mažinančios bakterijos. Patvirtinamosios stebėsenos tiksliniai valymo rodikliai (sumažinti iki log10), taikomi parinktiems indikatoriniams mikroorganizmams, nurodyti 4 lentelėje ir jų turi būti laikomasi išleidimo iš regeneravimo įrenginio vietoje (atitikties vieta), atsižvelgiant į nevalytų ištekančių nuotekų, patenkančių į miesto nuotekų valymo įrenginį, koncentraciją.
  Bent 90 proc. patvirtinimo mėginių turi atitikti arba viršyti tikslinį valymo rodiklį. [114 pakeit.]

Jei nevalytose ištekančiose nuotekose nėra pakankamo biologinio rodiklio kiekio, kad jį būtų galima sumažinti iki log10, tokio biologinio rodiklio nebuvimas ištakyje reiškia, kad yra laikomasi patvirtinimo reikalavimų. Atitiktį tiksliniam valymo rodikliui galima nustatyti vykdant analitinę kontrolę – pridedant pavieniams valymo etapams priskiriamus valymo rodiklius, kurie nustatomi remiantis moksliniais įrodymais, susijusiais su standartiniais ir nusistovėjusiais procesais, pvz., paskelbtais bandymų ataskaitų duomenimis, atvejų tyrimais ir kt., arba atliekant bandymus laboratorijoje esant kontroliuojamoms novatoriško valymo sąlygoms. [115 pakeit.]

4 lentelė. Regeneruoto vandens, skirto drėkinimui žemės ūkyje, patvirtinamoji stebėsena

| Regeneruoto


  vandens kokybės


  klasė | Indikatoriniai mikroorganizmai
   (*2) | Tiksliniai valymo rodikliai, taikomi valymo grandinei


  (sumažinti iki log10) |
| --- | --- | --- |
| A | E.coli | ≤5,0 |
| Bendras kolifagų kiekis/ F tipo kolifagai/ somatiniai kolifagai/kolifagai (*3) | ≤6,0 |
| Clostridium perfringens sporos/sporas sudarančios ir sulfatą mažinančios bakterijos (*4) | ≤5,0 |

Regeneruoto

vandens kokybės

klasė

Indikatoriniai mikroorganizmai
   (*2)

Tiksliniai valymo rodikliai, taikomi valymo grandinei

(sumažinti iki log10)

A

E.coli

≤5,0

Bendras kolifagų kiekis/ F tipo kolifagai/ somatiniai kolifagai/kolifagai (*3)

≤6,0

Clostridium perfringens sporos/sporas sudarančios ir sulfatą mažinančios bakterijos (*4)

≤5,0

Veiklos vykdytojas tvirtina stebėsenos analizės metodus ir pagrindžia juos dokumentais pagal EN ISO/IEC-17025 arba kitus nacionalinius ar tarptautinius standartus, kuriais užtikrinama lygiavertė kokybė.
  Vandens regeneravimo įrenginių veiklos vykdytojas užtikrina, kad laboratorijos, atrinktos patvirtinamajai stebėsenai atlikti, taikytų kokybės valdymo praktiką, kuri atitiktų ISO/IEC 17025 standartą. [119 pakeit.]

---

(*1)  Lašelinis drėkinimas (taip pat vadinamas kapiliariniu drėkinimu) – mikrodrėkinimo sistema, kurią naudojant vanduo iš mažo skersmens plastikinių vamzdžių sistemos su ištekėjimo angomis, vadinamomis lašintuvais, labai mažu greičiu (2 –20 litrų per val.) lašinamas ant dirvožemio arba tiesiogiai po jo paviršiumi ir tiekiamas augalams lašeliais arba mažomis srovelėmis.

(1)  1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotekų valymo (OL L 135, 1991 5 30, p. 40).

(*2)  Patvirtinamosios stebėsenos tikslu, vietoj pasiūlytų indikatorinių mikroorganizmų, taip pat gali būti tiriami tokie pagrindiniai patogenai kaip Campylobacter, rotavirusas ir Cryptosporidium. Tuomet taikomi tokie sumažinimo iki log10 tiksliniai valymo rodikliai: Campylobacter (≥ 5,0), rotavirusas (≥ 6,0) ir Cryptosporidium (≥ 5,0).
  Nacionalinė sveikatos priežiūros institucija gali nustatyti papildomus rodiklius konkrečiu atveju, kai tai pateisinama poreikiu užtikrinti aukštą žmonių ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugos lygį. [116 pakeit.]

(*3)  Bendras kolifagų kiekis pasirinktas kaip tinkamiausias virusų rodiklis. Tačiau, jeigu neįmanoma atlikti bendro kolifagų kiekio tyrimo, turi būti ištirtas bent vieno iš jų kiekis (F tipo kolifagai arba somatiniai kolifagai).
  Jei nevalytose ištekančiose nuotekose nėra pakankamo bendro kolifagų kiekio, atitiktis tiksliniam valymo rodikliui gali būti nustatoma pridedant pavieniams valymo etapams priskiriamus valymo rodiklius, kurie nustatomi remiantis moksliniais įrodymais, susijusiais su standartiniais ir nusistovėjusiais procesais, pvz., paskelbtais bandymų ataskaitų duomenimis, atvejų tyrimais ir kt., arba atliekant bandymus laboratorijoje esant kontroliuojamoms novatoriško valymo sąlygoms. [117 pakeit.]

(*4)  Clostridium perfringens sporų kiekis pasirinktas kaip tinkamiausias pirmuonių rodiklis. Tačiau sporas sudarančios ir sulfatą mažinančios bakterijos yra alternatyva, jeigu Clostridium perfringens sporų koncentracija nesuteikia galimybės patvirtinti reikiamą sumažinimą iki log10 ribos.
  Jei nevalytose ištekančiose nuotekose nėra pakankamo kiekio Clostridium perfringens, atitiktis tiksliniam valymo rodikliui gali būti nustatoma pridedant pavieniams valymo etapams priskiriamus valymo rodiklius, kurie nustatomi remiantis moksliniais įrodymais, susijusiais su standartiniais ir nusistovėjusiais procesais, pvz., paskelbtais bandymų ataskaitų duomenimis, atvejų tyrimais ir kt., arba atliekant bandymus laboratorijoje esant kontroliuojamoms novatoriško valymo sąlygoms. [118 pakeit.]

II PRIEDAS

a)
     Pagrindinės rizikos valdymo užduotys [120 pakeit.]

| -1. | Atlikti planuojamo regeneravimo įrenginio galimybių analizę, kurioje būtų atsižvelgiama bent į įrenginio statymo sąnaudas, palyginti su regeneruoto vandens poreikiu regione, galimus galutinius naudotojus ir įrenginio išvalytoms nuotekoms keliamus reikalavimus, ir įvertinama į įrenginį patenkančių išvalytų nuotekų kokybė. [121 pakeit.] |
| --- | --- |

-1.

| 1. | Aprašyti pakartotinio vandens naudojimo sistemą nuo nuotekų patekimo į miesto nuotekų valymo įrenginį iki jų naudojimo vietos, įskaitant nuotekų šaltinius, valymo etapus ir regeneravimo įrenginyje naudojamas technologijas, tiekimo ir saugojimo infrastruktūrą, numatomą naudojimo paskirtį, naudojimo vietą ir tiekiamą regeneruoto vandens kiekį. Šios užduoties tikslas – pateikti išsamų visos pakartotinio vandens naudojimo sistemos aprašymą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nustatyti galimus pavojus, visų pirma teršalų ir patogenų buvimą ir pavojingų įvykių galimybę, pvz., nesėkmingo valymo, atsitiktinio nuotėkio ar užteršimo atvejus aprašytoje pakartotinio vandens naudojimo sistemoje. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nustatyti aplinką, gyventojus ir asmenis, kuriems kyla tiesioginė arba netiesioginė nustatytų galimų pavojų grėsmė, atsižvelgiant į konkrečius aplinkos veiksnius, pvz., hidrogeologinius ir topografinius veiksnius, dirvožemio tipą, ekologiją ir veiksnius, susijusius su kultūrinių augalų rūšimi ir ūkininkavimo praktika.
  Visais pakartotinio nuotekų naudojimo sistemos etapais turi būti atsižvelgiama į rizikos sveikatai vertinimą, įskaitant pavojų nustatymą, dozės ir atsako ryšį, poveikio vertinimą ir rizikos apibūdinimą.
  Taip pat turi būti atsižvelgta į galimą negrįžtamą arba ilgalaikį neigiamą vandens regeneravimo operacijos
  , pvz., paskirstymo, saugojimo ir naudojimo,
  poveikį
  aplinkai arba sveikatai, įskaitant galimą neigiamą poveikį gamtosauginiam debitui
  . [122 pakeit.] |
| --- | --- |

3.

| 4. | Atlikti rizikos vertinimą, apimantį riziką aplinkai ir žmonių bei gyvūnų sveikatai, atsižvelgiant į nustatytų galimų pavojų pobūdį, nustatytą aplinką, gyventojus ir asmenis, kuriems kyla tų pavojų grėsmė, ir pavojų galimų pasekmių sunkumą, taip pat į atitinkamus Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus, rekomendacinius dokumentus ir minimaliuosius reikalavimus, susijusius su maistu ir pašarais bei darbuotojų sauga
  , ir aplinkos apsaugos tikslus
  .
  Siekiant atlikti rizikos vertinimą gali būti naudojami kokybiniai tyrimai.
  Apibūdinant riziką mokslinio neapibrėžtumo klausimas bus sprendžiamas vadovaujantis atsargumo principu. [123 pakeit.]

  Rizikos vertinimą sudaro tokie elementai:






  a) | rizikos aplinkai vertinimas, įskaitant:






  i. | pavojaus pobūdžio patvirtinimas, jei reikia, įskaitant numatomą poveikio nedarantį lygį; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Rizikos vertinimą sudaro tokie elementai:

a)

rizikos aplinkai vertinimas, įskaitant:

i.

pavojaus pobūdžio patvirtinimas, jei reikia, įskaitant numatomą poveikio nedarantį lygį;

| ii. | galimos poveikio apimties vertinimas; |
| --- | --- |

ii.

galimos poveikio apimties vertinimas;

| iii. | rizikos apibūdinimas; |
| --- | --- |

iii.

rizikos apibūdinimas;

| b) | rizikos žmonių sveikatai vertinimas, įskaitant:






  i. | bendradarbiaujant su sveikatos priežiūros institucijomis atliekamas
  pavojaus pobūdžio patvirtinimas, įskaitant, jei reikia, dozės ir atsako ryšį; [124 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

b)

rizikos žmonių sveikatai vertinimas, įskaitant:

i.

bendradarbiaujant su sveikatos priežiūros institucijomis atliekamas
  pavojaus pobūdžio patvirtinimas, įskaitant, jei reikia, dozės ir atsako ryšį; [124 pakeit.]

| ii. | dozės ar poveikio galimos apimties vertinimas; |
| --- | --- |

ii.

dozės ar poveikio galimos apimties vertinimas;

| iii. | rizikos apibūdinimas. |
| --- | --- |

iii.

rizikos apibūdinimas.

Atliekant rizikos vertinimą turi būti atsižvelgiama

  laikomasi
  bent į šiuos reikalavimus

  šių reikalavimų
  ir įpareigojimus

  įpareigojimų
  : [125 pakeit.]

| a) | reikalavimą mažinti vandens taršą nitratais ir užkirsti jai kelią pagal Direktyvą 91/676/EEB; |
| --- | --- |

a)

reikalavimą mažinti vandens taršą nitratais ir užkirsti jai kelią pagal Direktyvą 91/676/EEB;

| b) | įpareigojimą, kad geriamas vanduo saugomose teritorijose atitiktų Direktyvoje 98/83/EB nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

įpareigojimą, kad geriamas vanduo saugomose teritorijose atitiktų Direktyvoje 98/83/EB nustatytus reikalavimus;

| c) | reikalavimą įgyvendinti Direktyvoje 2000/60/EB nustatytus aplinkos apsaugos tikslus; |
| --- | --- |

c)

reikalavimą įgyvendinti Direktyvoje 2000/60/EB nustatytus aplinkos apsaugos tikslus;

| d) | reikalavimą užkirsti kelią požeminio vandens taršai pagal Direktyvą 2006/118/EB; |
| --- | --- |

d)

reikalavimą užkirsti kelią požeminio vandens taršai pagal Direktyvą 2006/118/EB;

| e) | reikalavimą laikytis aplinkos kokybės standartų, taikomų prioritetinėms medžiagoms ir tam tikriems teršalams, nustatytų Direktyvoje 2008/105/EB; |
| --- | --- |

e)

reikalavimą laikytis aplinkos kokybės standartų, taikomų prioritetinėms medžiagoms ir tam tikriems teršalams, nustatytų Direktyvoje 2008/105/EB;

| f) | reikalavimą laikytis Direktyvoje 2000/60/EB nustatytų aplinkos kokybės standartų, taikomų susirūpinimą nacionaliniu mastu keliantiems teršalams (t. y. tam tikriems upių baseinų teršalams); |
| --- | --- |

f)

reikalavimą laikytis Direktyvoje 2000/60/EB nustatytų aplinkos kokybės standartų, taikomų susirūpinimą nacionaliniu mastu keliantiems teršalams (t. y. tam tikriems upių baseinų teršalams);

| g) | reikalavimą laikytis maudyklų vandens kokybės standartų, nustatytų Direktyvoje 2006/7/EB; |
| --- | --- |

g)

reikalavimą laikytis maudyklų vandens kokybės standartų, nustatytų Direktyvoje 2006/7/EB;

| h) | Direktyvos 86/278/EEB reikalavimus, susijusius su aplinkos, ypač dirvožemio, apsauga, kai žemės ūkyje naudojamas nuotekų dumblas; |
| --- | --- |

h)

Direktyvos 86/278/EEB reikalavimus, susijusius su aplinkos, ypač dirvožemio, apsauga, kai žemės ūkyje naudojamas nuotekų dumblas;

| i) | reikalavimus, susijusius su maisto higiena, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 852/2004 ir gairėse, pateiktose Komisijos pranešime dėl Rekomendacinio dokumento dėl šviežių vaisių ir daržovių mikrobiologinės rizikos šalinimo pirminės gamybos etape laikantis tinkamos higienos; |
| --- | --- |

i)

reikalavimus, susijusius su maisto higiena, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 852/2004 ir gairėse, pateiktose Komisijos pranešime dėl Rekomendacinio dokumento dėl šviežių vaisių ir daržovių mikrobiologinės rizikos šalinimo pirminės gamybos etape laikantis tinkamos higienos;

| j) | pašarų higienos reikalavimus, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 183/2005; |
| --- | --- |

j)

pašarų higienos reikalavimus, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 183/2005;

| k) | reikalavimą laikytis atitinkamų mikrobiologinių kriterijų, nustatytų Reglamente (EB) Nr. 2073/2005; |
| --- | --- |

k)

reikalavimą laikytis atitinkamų mikrobiologinių kriterijų, nustatytų Reglamente (EB) Nr. 2073/2005;

| l) | reikalavimus, susijusius su didžiausiais leistinais tam tikrų teršalų maisto produktuose kiekiais, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 1881/2006; |
| --- | --- |

l)

reikalavimus, susijusius su didžiausiais leistinais tam tikrų teršalų maisto produktuose kiekiais, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 1881/2006;

| m) | reikalavimus, susijusius su didžiausiais pesticidų likučių kiekiais maiste ir pašaruose, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 396/2005; |
| --- | --- |

m)

reikalavimus, susijusius su didžiausiais pesticidų likučių kiekiais maiste ir pašaruose, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 396/2005;

| n) | reikalavimus, susijusius su gyvūnų sveikata, nustatytus reglamentuose (EB) Nr. 1069/2009 ir (ES) Nr. 142/2011. |
| --- | --- |

n)

reikalavimus, susijusius su gyvūnų sveikata, nustatytus reglamentuose (EB) Nr. 1069/2009 ir (ES) Nr. 142/2011.

b)
     
  Su papildomais reikalavimais susijusios sąlygos [126 pakeit.]

| 5. | Kai būtina ir tikslinga užtikrinti pakankamą

  atitinkamą
  aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugą, nustatyti vandens kokybės ir stebėsenos reikalavimus, kuriais papildomi I priede nustatyti reikalavimai ir (arba) kurie yra už juos griežtesni.

  Atsižvelgiant į 4 punkte nurodyto rizikos vertinimo rezultatus, Tokie papildomi reikalavimai gali būti visų pirma susiję su:






  a) | sunkiaisiais metalais; |
| --- | --- | --- |

5.

Atsižvelgiant į 4 punkte nurodyto rizikos vertinimo rezultatus, Tokie papildomi reikalavimai gali būti visų pirma susiję su:

a)

sunkiaisiais metalais;

| b) | pesticidais; |
| --- | --- |

b)

pesticidais;

| c) | šalutiniais dezinfekcijos produktais; |
| --- | --- |

c)

šalutiniais dezinfekcijos produktais;

| d) | vaistais; |
| --- | --- |

d)

vaistais;

| da) | mikroplastiko buvimu; |
| --- | --- |

da)

mikroplastiko buvimu;

| e) | kitomis susirūpinimą keliančiomis medžiagomis

  kitais teršalais, kurie, kaip nustatyta vietos lygmeniu atlikus aplinkos ir visuomenės sveikatos tyrimus, yra reikšmingi
  ; |
| --- | --- |

e)

kitomis susirūpinimą keliančiomis medžiagomis

  kitais teršalais, kurie, kaip nustatyta vietos lygmeniu atlikus aplinkos ir visuomenės sveikatos tyrimus, yra reikšmingi
  ;

| f) | atsparumu antimikrobinėms medžiagoms. [127 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

atsparumu antimikrobinėms medžiagoms. [127 pakeit.]

c)
     
  Prevencinės priemonės [128 pakeit.]

| 6. | Nustatyti prevencines priemones, kurios jau yra taikomos arba kurių reikėtų imtis, kad visą nustatytą riziką būtų galima tinkamai valdyti.
  Į tokias prevencines priemones turėtų būti įtraukta:






  a) | prieigos kontrolė; |
| --- | --- | --- |

6.

Į tokias prevencines priemones turėtų būti įtraukta:

a)

prieigos kontrolė;

| b) | papildomos dezinfekcijos arba teršalų šalinimo priemonės; |
| --- | --- |

b)

papildomos dezinfekcijos arba teršalų šalinimo priemonės;

| c) | specialios drėkinimo technologijos, mažinančios aerozolio susidarymo riziką (pvz., lašelinis drėkinimas); |
| --- | --- |

c)

specialios drėkinimo technologijos, mažinančios aerozolio susidarymo riziką (pvz., lašelinis drėkinimas);

| d) | patogenų išnaikinimas prieš nuimant derlių; |
| --- | --- |

d)

patogenų išnaikinimas prieš nuimant derlių;

| e) | minimalaus saugaus atstumo nustatymas. |
| --- | --- |

e)

minimalaus saugaus atstumo nustatymas.

Specialios prevencinės priemonės, kurių imtis gali būti aktualu, nurodytos 1 lentelėje.

1 lentelė. Specialios prevencinės priemonės

| Regeneruoto
  vandens kokybės
  klasė | Specialios prevencinės priemonės |
| --- | --- |
| A | — | Kiaulės neturi būti šeriamos pašaru, kuris buvo drėkinamas regeneruotu vandeniu, jeigu nėra pakankamai duomenų, kad rizika konkrečiais atvejais gali būti suvaldyta. |

Regeneruoto

vandens kokybės

klasė

Specialios prevencinės priemonės

A

—

Kiaulės neturi būti šeriamos pašaru, kuris buvo drėkinamas regeneruotu vandeniu, jeigu nėra pakankamai duomenų, kad rizika konkrečiais atvejais gali būti suvaldyta.

B

| — | Draudžiama nuimti palaistytą ar paliktą šlapią derlių. |
| --- | --- |

—

Draudžiama nuimti palaistytą ar paliktą šlapią derlių.

| — | Neganyti žindančių pieninių galvijų neišdžiūvusiose ganyklose. |
| --- | --- |

—

Neganyti žindančių pieninių galvijų neišdžiūvusiose ganyklose.

| — | Prieš supakuojant pašarus jie turi būti silosuojami. |
| --- | --- |

—

Prieš supakuojant pašarus jie turi būti silosuojami.

| — | Kiaulės neturi būti šeriamos pašaru, kuris buvo drėkinamas regeneruotu vandeniu, jeigu nėra pakankamai duomenų, kad rizika konkrečiais atvejais gali būti suvaldyta. |
| --- | --- |

—

Kiaulės neturi būti šeriamos pašaru, kuris buvo drėkinamas regeneruotu vandeniu, jeigu nėra pakankamai duomenų, kad rizika konkrečiais atvejais gali būti suvaldyta.

C

| — | Draudžiama nuimti palaistytą ar paliktą šlapią derlių. |
| --- | --- |

—

Draudžiama nuimti palaistytą ar paliktą šlapią derlių.

| — | Ganomi gyvūnai neturi būti ganomi ganyklose penkias dienas po paskutinio laistymo. |
| --- | --- |

—

Ganomi gyvūnai neturi būti ganomi ganyklose penkias dienas po paskutinio laistymo.

| — | Prieš supakuojant pašarus jie turi būti silosuojami. |
| --- | --- |

—

Prieš supakuojant pašarus jie turi būti silosuojami.

| — | Kiaulės neturi būti šeriamos pašaru, kuris buvo drėkinamas regeneruotu vandeniu, jeigu nėra pakankamai duomenų, kad rizika konkrečiais atvejais gali būti suvaldyta. |
| --- | --- |

—

Kiaulės neturi būti šeriamos pašaru, kuris buvo drėkinamas regeneruotu vandeniu, jeigu nėra pakankamai duomenų, kad rizika konkrečiais atvejais gali būti suvaldyta.

D

| — | Draudžiama nuimti palaistytą ar paliktą šlapią derlių. |
| --- | --- |

—

Draudžiama nuimti palaistytą ar paliktą šlapią derlių.

| 7. | Užtikrinti, kad būtų naudojamos tinkamos kokybės kontrolės sistemos ir procedūros, įskaitant regeneruoto vandens stebėseną pagal atitinkamus parametrus, taip pat kad būtų įdiegtos tinkamos įrangos priežiūros programos. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Užtikrinti, kad būtų naudojamos aplinkos stebėsenos sistemos, kuriomis galima nustatyti bet kokį neigiamą poveikį, susijusį su pakartotiniu vandens naudojimu, taip pat užtikrinti, kad būtų pateikta grįžtamoji stebėsenos informacija ir visi procesai bei procedūros būtų tinkamai patvirtinti ir pagrįsti dokumentais.
  Rekomenduojama, kad regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas įdiegtų ir prižiūrėtų kokybės valdymo sistemą, sertifikuotą pagal ISO 9001 arba lygiaverčius standartus. |
| --- | --- |

8.

Rekomenduojama, kad regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojas įdiegtų ir prižiūrėtų kokybės valdymo sistemą, sertifikuotą pagal ISO 9001 arba lygiaverčius standartus.

| 8a. | Užtikrinti, kad regeneravimo įrenginyje būtų įdiegtos alternatyvios nepanaudotų išvalytų nuotekų šalinimo priemonės. [129 pakeit.] |
| --- | --- |

8a.

| 9. | Užtikrinti, kad būtų naudojama sistema, tinkama incidentams ir ekstremaliosioms situacijoms valdyti, įskaitant visų suinteresuotųjų šalių tinkamo informavimo apie tokius įvykius procedūras, taip pat kad būtų parengtas reguliariai atnaujinamas avarijos likvidavimo planas. |
| --- | --- |

9.

| 9a. | Užtikrinti, kad regeneruoto vandens paskirstymo tinklas būtų atskirtas ir įrengtas taip, kad būtų išvengta žmonėms vartoti skirto vandens tiekimo ir paskirstymo tinklo užteršimo pavojaus. [130 pakeit.] |
| --- | --- |

9a.

| 9b. | Užtikrinti, kad regeneruoto vandens paskirstymo infrastruktūra būtų tinkamai paženklinta ir, jei ji įrengta naudojant atvirus paviršinius kanalus, būtų tinkamai nurodyta naudojant pakankamai gerai matomus ženklus, taip pat ir tuo atveju, kai nuotekos sumaišomos su kitu vandeniu. [131 pakeit.] |
| --- | --- |

9b.

| 9c. | Užtikrinti, kad būtų nustatyti įvairių subjektų tarpusavio koordinavimo mechanizmai, siekiant užtikrinti saugų regeneruoto vandens gaminimą ir naudojimą. [132 pakeit.] |
| --- | --- |

9c.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/246 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/246

---

P8_TA(2019)0072

Žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimas ir rinkos priežiūra ***I

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas ir ištaisomas Reglamentas (ES) Nr. 167/2013 dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo ir rinkos priežiūros (COM(2018)0289 – C8-0183/2018 – 2018/0142(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/36)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0289), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0289),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0183/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0183/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2019 m. sausio 16 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2019 m. sausio 16 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A8-0318/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A8-0318/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 440, 2018 12 6, p. 104.

---

P8_TC1-COD(2018)0142

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 167/2013 dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo ir rinkos priežiūros

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/519.)

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/247 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/247

---

P8_TA(2019)0073

Bendrosios rinkos, įmonių konkurencingumo ir Europos statistikos programa ***I

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios rinkos, įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, konkurencingumo ir Europos statistikos programos, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014, (ES) Nr. 258/2014, (ES) Nr. 652/2014 ir (ES) Nr. 2017/826 (COM(2018)0441 – C8-0254/2018 – 2018/0231(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/37)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0441), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0441),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 43 straipsnio 2 dalį, 168 straipsnio 4 dalies b punktą, 114, 173 ir 338 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0254/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 43 straipsnio 2 dalį, 168 straipsnio 4 dalies b punktą, 114, 173 ir 338 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0254/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Žemes ūkio ir kaimo plėtros komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones (A8-0052/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Žemes ūkio ir kaimo plėtros komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones (A8-0052/2019),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 40.

(2)  OL C 86, 2019 3 7, p. 259.

---

P8_TC1-COD(2018)0231

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl bendrosios rinkos, įmonių, įskaitant mažas ir vidutinio dydžio įmones, konkurencingumo ir Europos statistikos programos, kuriuo panaikinami Reglamentai (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014, (ES) Nr. 258/2014, (ES) Nr. 652/2014 ir (ES) 2017/826

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PALAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį, 168 straipsnio 4 dalies b punktą ir į 114, 173 ir 338 straipsnius,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | vidaus rinka – Sąjungos pamatas. Nuo pat jos sukūrimo vidaus rinka buvo svarbiausias augimo, konkurencijos ir užimtumo veiksnys. Sukūrus vidaus rinką, Europos verslo subjektams, visų pirma labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), atsivėrė naujų galimybių bei masto ekonomija bei padidėjo jų pramoninis konkurencingumas
  ir ji turėtų toliau vienodai teikti naudos visiems piliečiams
  . Vidaus rinka prisidėjo kuriant darbo vietas ir užtikrino vartotojams didesnį pasirinkimą mažesnėmis kainomis
  , užtikrinant aukštą siūlomų produktų ir paslaugų kokybę
  . Vidaus rinka toliau išlieka
  labiau integruotos rinkos ir
  stipresnės, labiau subalansuotos ir teisingesnės ekonomikos kūrimo veiksnys. Vidaus rinka – vienas svarbiausių Sąjungos pasiekimų ir didžiausias jos pranašumas vis labiau globalėjančiame pasaulyje
  , taip pat ji yra pagrindinis veiksnys siekiant pereiti prie tausiu išteklių naudojimu ir efektyviu energijos vartojimu pagrįstos tvarios ekonomikos, reaguojant į augantį spaudimą dėl klimato kaitos
  ; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(1)

vidaus rinka – Sąjungos pamatas. Nuo pat jos sukūrimo vidaus rinka buvo svarbiausias augimo, konkurencijos ir užimtumo veiksnys. Sukūrus vidaus rinką, Europos verslo subjektams, visų pirma labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), atsivėrė naujų galimybių bei masto ekonomija bei padidėjo jų pramoninis konkurencingumas
  ir ji turėtų toliau vienodai teikti naudos visiems piliečiams
  . Vidaus rinka prisidėjo kuriant darbo vietas ir užtikrino vartotojams didesnį pasirinkimą mažesnėmis kainomis
  , užtikrinant aukštą siūlomų produktų ir paslaugų kokybę
  . Vidaus rinka toliau išlieka
  labiau integruotos rinkos ir
  stipresnės, labiau subalansuotos ir teisingesnės ekonomikos kūrimo veiksnys. Vidaus rinka – vienas svarbiausių Sąjungos pasiekimų ir didžiausias jos pranašumas vis labiau globalėjančiame pasaulyje
  , taip pat ji yra pagrindinis veiksnys siekiant pereiti prie tausiu išteklių naudojimu ir efektyviu energijos vartojimu pagrįstos tvarios ekonomikos, reaguojant į augantį spaudimą dėl klimato kaitos
  ; [1 pakeit.]

| (2) | vidaus rinka turi nuolat prisitaikyti prie sparčiai kintančios aplinkos, kurioje nuolat vyksta skaitmeninė revoliucija ir globalizacija. Naujas skaitmeninių inovacijų laikmetis nuolat atveria galimybių
  ir suteikia naudos ekonomikai ir kasdieniam gyvenimui, visų pirma
  verslo subjektams ir asmenims, skatina kurti naujus produktus ir verslo modelius, tačiau tuo pačiu kelia reglamentavimo ir vykdymo
  bei vartotojų apsaugos ir saugumo
  užtikrinimo uždavinius; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

vidaus rinka turi nuolat prisitaikyti prie sparčiai kintančios aplinkos, kurioje nuolat vyksta skaitmeninė revoliucija ir globalizacija. Naujas skaitmeninių inovacijų laikmetis nuolat atveria galimybių
  ir suteikia naudos ekonomikai ir kasdieniam gyvenimui, visų pirma
  verslo subjektams ir asmenims, skatina kurti naujus produktus ir verslo modelius, tačiau tuo pačiu kelia reglamentavimo ir vykdymo
  bei vartotojų apsaugos ir saugumo
  užtikrinimo uždavinius; [2 pakeit.]

| (3) | didžioji dauguma Sąjungos teisės aktų remia vidaus rinkos veikimą. Minėti teisės aktai visų pirma
  vartotojų ir verslo subjektų naudai
  reglamentuoja konkurencingumą
  , standartizaciją, tarpusavio pripažinimą
  , vartotojų apsaugą, rinkos priežiūrą ir maisto grandinę, tačiau taip pat verslo, prekybos ir finansinių sandorių taisykles bei sąžiningos konkurencijos skatinimą, kad būtų sukurtos vienodos sąlygos, be kurių vidaus rinkos veikimas nebūtų įmanomas; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(3)

didžioji dauguma Sąjungos teisės aktų remia vidaus rinkos veikimą. Minėti teisės aktai visų pirma
  vartotojų ir verslo subjektų naudai
  reglamentuoja konkurencingumą
  , standartizaciją, tarpusavio pripažinimą
  , vartotojų apsaugą, rinkos priežiūrą ir maisto grandinę, tačiau taip pat verslo, prekybos ir finansinių sandorių taisykles bei sąžiningos konkurencijos skatinimą, kad būtų sukurtos vienodos sąlygos, be kurių vidaus rinkos veikimas nebūtų įmanomas; [3 pakeit.]

| (4) | tinkamo

  nepagrįstos, diskriminacinės ir neproporcingos tinkamo
  vidaus rinkos veikimo kliūtys kol kas

  vis dar
  nėra pašalintos ir vis iškyla naujų kliūčių. Taisyklių nustatymas – tik pirmas žingsnis, ne mažiau svarbus užtikrinti jų laikymąsi. Pagaliau tai susiję ir su

  Netinkamas galiojančių taisyklių įgyvendinimas, laisvo prekių ir paslaugų judėjimo kliūtys ir žemas tarpvalstybinių viešųjų pirkimų lygis riboja verslo subjektų ir vartotojų galimybes. Pagaliau, tokioms kliūtims įveikti reikia
  piliečių pasitikėjimu

  pasitikėjimo
  Sąjunga, jos gebėjimu vykdyti savo įsipareigojimus, kurti
  kokybiškas
  darbo vietas bei užtikrinti augimą apsaugant viešąjį interesą; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

tinkamo

  nepagrįstos, diskriminacinės ir neproporcingos tinkamo
  vidaus rinkos veikimo kliūtys kol kas

  vis dar
  nėra pašalintos ir vis iškyla naujų kliūčių. Taisyklių nustatymas – tik pirmas žingsnis, ne mažiau svarbus užtikrinti jų laikymąsi. Pagaliau tai susiję ir su

  Netinkamas galiojančių taisyklių įgyvendinimas, laisvo prekių ir paslaugų judėjimo kliūtys ir žemas tarpvalstybinių viešųjų pirkimų lygis riboja verslo subjektų ir vartotojų galimybes. Pagaliau, tokioms kliūtims įveikti reikia
  piliečių pasitikėjimu

  pasitikėjimo
  Sąjunga, jos gebėjimu vykdyti savo įsipareigojimus, kurti
  kokybiškas
  darbo vietas bei užtikrinti augimą apsaugant viešąjį interesą; [4 pakeit.]

| (5) | šiuo metu įgyvendinamos kelios Sąjungos veiksmų programos t. y. įmonių konkurencingumo, įskaitant MVĮ

  , visų pirma labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių, konkurencingumo
  , vartotojų apsaugos, vartotojų ir galutinių naudotojų finansinių paslaugų, finansinių paslaugų ir maisto grandinės politikos formavimo programos. Kai kurios papildomos veiklos finansuojamos tiesiogiai pagal vidaus rinkos biudžeto eilutes. Būtina supaprastinti ir išnaudoti skirtingų veiksmų sąveiką bei sukurti lankstesnę
  , skaidrią, supaprastintą
  ir paslankesnę finansavimo sistemą siekiant užtikrinti tinkamai, ekonomiškai efektyviai veikiančią tvarią vidaus rinką. Todėl reikia parengti naują programą, sutelkiančią kitos rūšies veiklas, kurios anksčiau buvo finansuotos tų kitų programų lėšomis ir pagal kitas atitinkamas biudžeto eilutes
  , kurioje būtų atsižvelgta į esamų programų patirtį
  . Į programą taip pat turėtų būti įtrauktos naujos iniciatyvos, kuriomis siekiama gerinti vidaus rinkos veikimą
  , vengiant dubliavimosi su susijusiomis Sąjungos programomis ir veiksmais
  ; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

šiuo metu įgyvendinamos kelios Sąjungos veiksmų programos t. y. įmonių konkurencingumo, įskaitant MVĮ

  , visų pirma labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių, konkurencingumo
  , vartotojų apsaugos, vartotojų ir galutinių naudotojų finansinių paslaugų, finansinių paslaugų ir maisto grandinės politikos formavimo programos. Kai kurios papildomos veiklos finansuojamos tiesiogiai pagal vidaus rinkos biudžeto eilutes. Būtina supaprastinti ir išnaudoti skirtingų veiksmų sąveiką bei sukurti lankstesnę
  , skaidrią, supaprastintą
  ir paslankesnę finansavimo sistemą siekiant užtikrinti tinkamai, ekonomiškai efektyviai veikiančią tvarią vidaus rinką. Todėl reikia parengti naują programą, sutelkiančią kitos rūšies veiklas, kurios anksčiau buvo finansuotos tų kitų programų lėšomis ir pagal kitas atitinkamas biudžeto eilutes
  , kurioje būtų atsižvelgta į esamų programų patirtį
  . Į programą taip pat turėtų būti įtrauktos naujos iniciatyvos, kuriomis siekiama gerinti vidaus rinkos veikimą
  , vengiant dubliavimosi su susijusiomis Sąjungos programomis ir veiksmais
  ; [5 pakeit.]

| (6) | Europos statistikos plėtojimui, rengimui ir sklaidai taikoma atskiroji Europos statistikos programa, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente
  (ES)
  Nr. 99/2013 (4). Siekiant užtikrinti nenutrūkstamą Europos statistikos rengimą ir sklaidą į naująją programą taip pat turėtų būti įtraukta veikla, kurią apima
  dabartinė
  Europos statistikos programa, nustatant Europos statistikos
  duomenų rinkimo, taip pat
  plėtojimo, rengimo
  , tinkamo naudojimo, taikymo
  ir sklaidos sistemą. Naujoje programoje pat turėtų būti nustatyta finansinė Europos statistikos sistema, kad būtų teikiama aukštos kokybės, palyginamoji ir patikima Europos statistika
  , taip pat tokių sričių kaip prekyba ir migracija,
  siekiant remti visų sričių Sąjungos politikos formavimą, įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą
  laikantis Europos Sąjungos sutarties (toliau
   –
  ES sutartis) 3 straipsnio
  ; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

Europos statistikos plėtojimui, rengimui ir sklaidai taikoma atskiroji Europos statistikos programa, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente
  (ES)
  Nr. 99/2013 (4). Siekiant užtikrinti nenutrūkstamą Europos statistikos rengimą ir sklaidą į naująją programą taip pat turėtų būti įtraukta veikla, kurią apima
  dabartinė
  Europos statistikos programa, nustatant Europos statistikos
  duomenų rinkimo, taip pat
  plėtojimo, rengimo
  , tinkamo naudojimo, taikymo
  ir sklaidos sistemą. Naujoje programoje pat turėtų būti nustatyta finansinė Europos statistikos sistema, kad būtų teikiama aukštos kokybės, palyginamoji ir patikima Europos statistika
  , taip pat tokių sričių kaip prekyba ir migracija,
  siekiant remti visų sričių Sąjungos politikos formavimą, įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą
  laikantis Europos Sąjungos sutarties (toliau
   –
  ES sutartis) 3 straipsnio
  ; [6 pakeit.]

| (7) | todėl tikslinga parengti vidaus rinkos, įmonių konkurencingumo, įskaitant labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones,

  bendrosios rinkos programą, kuri stiprintų vidaus rinką ir gerintų jos veikimą įmonių, ypač labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių
  ,
  konkurencingumo ir tvarumo, standartizavimo, rinkos priežiūros, vartotojų apsaugos, maisto tiekimo grandinės
  ir Europos statistikos
  srityse
  (toliau – programa). Programa turėtų apimti septynerių metų laikotarpį nuo 2021 iki 2027 m.; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

todėl tikslinga parengti vidaus rinkos, įmonių konkurencingumo, įskaitant labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones,

  bendrosios rinkos programą, kuri stiprintų vidaus rinką ir gerintų jos veikimą įmonių, ypač labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių
  ,
  konkurencingumo ir tvarumo, standartizavimo, rinkos priežiūros, vartotojų apsaugos, maisto tiekimo grandinės
  ir Europos statistikos
  srityse
  (toliau – programa). Programa turėtų apimti septynerių metų laikotarpį nuo 2021 iki 2027 m.; [7 pakeit.]

| (8) | programa turėtų būti remiamas tinkamam vidaus rinkos veikimui būtinų Sąjungos teisės aktų rengimas, įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas. Programa turėtų būti remiamas tinkamų sąlygų sukūrimas, kad būtų suteikta galios visiems vidaus rinkos dalyviams: verslo subjektams, piliečiams, įskaitant vartotojus
  ir darbuotojus
  , pilietinei visuomenei ir valdžios institucijoms. Šiuo tikslu įgyvendinant programą turėtų būti siekiama užtikrinti verslo subjektų, visų pirma MVĮ

  labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių, įskaitant turizmo sektoriaus įmones
  , konkurencingumą
  ir tvarumą
  , tačiau taip pat remti

  remiant
  vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą ir saugos taisyklių
  , taip pat aplinkos ir socialinių standartų
  taikymą bei verslo subjektų ir asmenų informuotumo didinimą suteikiant jiems tinkamas priemones
  , tinkamus duomenis ir pagalbą
  , žinias ir kompetenciją, kad jie galėtų priimti pagrįstus sprendimus ir aktyviau dalyvautų formuojant Sąjungos politiką. Be to, įgyvendinant programą turėtų būti siekiama plėsti reglamentavimo ir administracinį bendradarbiavimą, visų pirma
  per mokymo programas,
  keičiantis geriausia patirtimi, plečiant žinių ir kompetencijos pagrindus, įskaitant strateginių viešųjų pirkimų naudojimą. Programa taip pat turėtų būti siekiama remti aukštos kokybės tarptautinių standartų, kurie padėtų įgyvendinti Sąjungos teisės aktus, rengimą. Tai apima ir finansinės atskaitomybės ir audito standartų nustatymą, taip prisidedant prie Sąjungos kapitalo rinkų skaidrumo ir tinkamo jų veikimo bei didesnės investuotojų apsaugos. Programa taip pat turėtų būti remiamas taisyklių priėmimas ir standartų nustatymas, kad būtų užtikrinamas platesnis galimas suinteresuotųjų šalių dalyvavimas. Vienas iš programos tikslų taip pat turėtų būti aukštą žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos lygį maisto grandinėje užtikrinančių Sąjungos teisės aktų įgyvendinimo ir jų vykdymo užtikrinimo rėmimas ir gyvūnų gerovės didinimas; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

programa turėtų būti remiamas tinkamam vidaus rinkos veikimui būtinų Sąjungos teisės aktų rengimas, įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas. Programa turėtų būti remiamas tinkamų sąlygų sukūrimas, kad būtų suteikta galios visiems vidaus rinkos dalyviams: verslo subjektams, piliečiams, įskaitant vartotojus
  ir darbuotojus
  , pilietinei visuomenei ir valdžios institucijoms. Šiuo tikslu įgyvendinant programą turėtų būti siekiama užtikrinti verslo subjektų, visų pirma MVĮ

  labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių, įskaitant turizmo sektoriaus įmones
  , konkurencingumą
  ir tvarumą
  , tačiau taip pat remti

  remiant
  vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą ir saugos taisyklių
  , taip pat aplinkos ir socialinių standartų
  taikymą bei verslo subjektų ir asmenų informuotumo didinimą suteikiant jiems tinkamas priemones
  , tinkamus duomenis ir pagalbą
  , žinias ir kompetenciją, kad jie galėtų priimti pagrįstus sprendimus ir aktyviau dalyvautų formuojant Sąjungos politiką. Be to, įgyvendinant programą turėtų būti siekiama plėsti reglamentavimo ir administracinį bendradarbiavimą, visų pirma
  per mokymo programas,
  keičiantis geriausia patirtimi, plečiant žinių ir kompetencijos pagrindus, įskaitant strateginių viešųjų pirkimų naudojimą. Programa taip pat turėtų būti siekiama remti aukštos kokybės tarptautinių standartų, kurie padėtų įgyvendinti Sąjungos teisės aktus, rengimą. Tai apima ir finansinės atskaitomybės ir audito standartų nustatymą, taip prisidedant prie Sąjungos kapitalo rinkų skaidrumo ir tinkamo jų veikimo bei didesnės investuotojų apsaugos. Programa taip pat turėtų būti remiamas taisyklių priėmimas ir standartų nustatymas, kad būtų užtikrinamas platesnis galimas suinteresuotųjų šalių dalyvavimas. Vienas iš programos tikslų taip pat turėtų būti aukštą žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos lygį maisto grandinėje užtikrinančių Sąjungos teisės aktų įgyvendinimo ir jų vykdymo užtikrinimo rėmimas ir gyvūnų gerovės didinimas; [8 pakeit.]

| (9) | moderni vidaus rinka
  , kuri yra pagrįsta sąžiningumo, skaidrumo ir tarpusavio pasitikėjimo principais,
  skatina konkurenciją, teikia naudą vartotojams, verslo subjektams ir darbuotojams. Geriau išnaudojant nuolat besivystančią paslaugų vidaus rinką Europos verslo subjektams būtų padedama kurti darbo vietas ir plėstis į kitas šalis, siūlyti platesnį paslaugų pasirinkimą palankesnėmis kainomis ir išlaikyti aukštus vartotojų ir darbuotojų standartus. Siekiant minėtų tikslų programa turėtų padėti
  geriau stebėti vidaus rinkos pokyčius, įskaitant naujų technologinių pokyčių poveikį, nustatyti ir
  šalinti likusias kliūtis

  nepagrįstas, diskriminacines
  ir kurti tokią reglamentavimo sistemą, kuri

  neproporcingas kliūtis ir užtikrinti
  ,
  kad reglamentavimo sistema
  būtų suderinama su naujais novatoriškais verslo modeliais
  , įskaitant bendradarbiaujamosios ekonomikos modelius ir socialinį verslumą, užtikrinant aukšto lygio socialinę apsaugą, be kita ko, verslininkų socialinę apsaugą
  ; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

moderni vidaus rinka
  , kuri yra pagrįsta sąžiningumo, skaidrumo ir tarpusavio pasitikėjimo principais,
  skatina konkurenciją, teikia naudą vartotojams, verslo subjektams ir darbuotojams. Geriau išnaudojant nuolat besivystančią paslaugų vidaus rinką Europos verslo subjektams būtų padedama kurti darbo vietas ir plėstis į kitas šalis, siūlyti platesnį paslaugų pasirinkimą palankesnėmis kainomis ir išlaikyti aukštus vartotojų ir darbuotojų standartus. Siekiant minėtų tikslų programa turėtų padėti
  geriau stebėti vidaus rinkos pokyčius, įskaitant naujų technologinių pokyčių poveikį, nustatyti ir
  šalinti likusias kliūtis

  nepagrįstas, diskriminacines
  ir kurti tokią reglamentavimo sistemą, kuri

  neproporcingas kliūtis ir užtikrinti
  ,
  kad reglamentavimo sistema
  būtų suderinama su naujais novatoriškais verslo modeliais
  , įskaitant bendradarbiaujamosios ekonomikos modelius ir socialinį verslumą, užtikrinant aukšto lygio socialinę apsaugą, be kita ko, verslininkų socialinę apsaugą
  ; [9 pakeit.]

| (10) | su daugeliu pramonės gaminių susijusios reglamentavimo kliūtys vidaus rinkoje buvo pašalintos taikant prevencijos mechanizmus, priimant bendras taisykles ir
  standartus ir
  , jeigu šios Sąjungos taisyklės nebuvo priimtos, taikant tarpusavio pripažinimo principą. Tose srityse, kur nėra ES teisės aktų, abipusio

  tarpusavio
  pripažinimo principas reiškia, kad vienos valstybės narės rinkoje teisėtai parduodamoms prekėms galioja laisvo judėjimo teisė ir jos gali būti parduodamos kitoje valstybėje narėje
  , nebent atitinkama valstybė narė turėtų priežasčių prieštarauti prekių pardavimui, su sąlyga, kad toks apribojimas būtų nediskriminacinis, pagrįstas teisėtais viešojo intereso tikslais, nustatytais Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau
   –
  SESV) 36 straipsnyje arba pripažintais Teisingumo Teismo praktikoje
  ,
  ir proporcingas siekiamam tikslui
  . Tačiau dėl nepakankamo abipusio pripažinimo principo taikymo
  , kaip antai dėl nepagrįstų ar diskriminacinių apribojimų,
  bendrovėms būna sudėtingiau patekti į kitų valstybių narių rinkas. Nors prekių rinkai būdinga didelė integracija, tai lemia prarastas galimybes visai ekonomikai.
  Reglamento (ES) Nr. xxx/2018 dėl tarpusavio pripažinimo peržiūra padės padidinti ekonominę naudą šioje srityje
  . Todėl programa turėtų būti siekiama prekių srityje gerinti abipusio

  tarpusavio
  pripažinimo taikymą
  , pasinaudojant visu savo potencialu,
  ir sumažinti neteisėtai ir reikalavimų neatitinkančių į rinką patenkančių prekių kiekį
  rengiant tikslines informuotumo didinimo kampanijas, teikiant mokymus, remiant gaminių kontaktinius centrus, kompetentingoms institucijoms geriau bendradarbiaujant tarpusavio pripažinimo tikslais ir stiprinant rinkos priežiūrą
  ; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(10)

su daugeliu pramonės gaminių susijusios reglamentavimo kliūtys vidaus rinkoje buvo pašalintos taikant prevencijos mechanizmus, priimant bendras taisykles ir
  standartus ir
  , jeigu šios Sąjungos taisyklės nebuvo priimtos, taikant tarpusavio pripažinimo principą. Tose srityse, kur nėra ES teisės aktų, abipusio

  tarpusavio
  pripažinimo principas reiškia, kad vienos valstybės narės rinkoje teisėtai parduodamoms prekėms galioja laisvo judėjimo teisė ir jos gali būti parduodamos kitoje valstybėje narėje
  , nebent atitinkama valstybė narė turėtų priežasčių prieštarauti prekių pardavimui, su sąlyga, kad toks apribojimas būtų nediskriminacinis, pagrįstas teisėtais viešojo intereso tikslais, nustatytais Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau
   –
  SESV) 36 straipsnyje arba pripažintais Teisingumo Teismo praktikoje
  ,
  ir proporcingas siekiamam tikslui
  . Tačiau dėl nepakankamo abipusio pripažinimo principo taikymo
  , kaip antai dėl nepagrįstų ar diskriminacinių apribojimų,
  bendrovėms būna sudėtingiau patekti į kitų valstybių narių rinkas. Nors prekių rinkai būdinga didelė integracija, tai lemia prarastas galimybes visai ekonomikai.
  Reglamento (ES) Nr. xxx/2018 dėl tarpusavio pripažinimo peržiūra padės padidinti ekonominę naudą šioje srityje
  . Todėl programa turėtų būti siekiama prekių srityje gerinti abipusio

  tarpusavio
  pripažinimo taikymą
  , pasinaudojant visu savo potencialu,
  ir sumažinti neteisėtai ir reikalavimų neatitinkančių į rinką patenkančių prekių kiekį
  rengiant tikslines informuotumo didinimo kampanijas, teikiant mokymus, remiant gaminių kontaktinius centrus, kompetentingoms institucijoms geriau bendradarbiaujant tarpusavio pripažinimo tikslais ir stiprinant rinkos priežiūrą
  ; [10 pakeit.]

| (11) | nauji reglamentavimo ir vykdymo užtikrinimo uždaviniai susiję su sparčiai kintančia skaitmeninės revoliucijos aplinka, t. y. kibernetiniu saugumu,
  duomenų apsauga ir privatumu,
  daiktų internetu arba dirbtiniu intelektu
  ir susijusiais etikos standartais
  . Tais atvejais, kai padaroma žala, griežtomis produkto

  labai reikia griežtų produktų
  saugos ir
  aiškios
  atsakomybės taisyklėmis užtikrinama politikos priemonė

  taisyklių ir griežtai užtikrinti jų vykdymą
  , kad visi

  politikos priemonė leistų visiems
  Sąjungos piliečiai

  piliečiams
  , įskaitant vartotojus ir verslo subjektus, galėtų pasinaudoti šių taisyklių teikiama apsauga. Todėl programa turėtų būti padedama greitai pritaikyti Sąjungos atsakomybės už produktus tvarką ir užtikrinti
  geresnį
  jos įgyvendinimą, o tai skatintų inovacijas
  , užtikrinant naudotojų saugą ir saugumą
  ; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(11)

nauji reglamentavimo ir vykdymo užtikrinimo uždaviniai susiję su sparčiai kintančia skaitmeninės revoliucijos aplinka, t. y. kibernetiniu saugumu,
  duomenų apsauga ir privatumu,
  daiktų internetu arba dirbtiniu intelektu
  ir susijusiais etikos standartais
  . Tais atvejais, kai padaroma žala, griežtomis produkto

  labai reikia griežtų produktų
  saugos ir
  aiškios
  atsakomybės taisyklėmis užtikrinama politikos priemonė

  taisyklių ir griežtai užtikrinti jų vykdymą
  , kad visi

  politikos priemonė leistų visiems
  Sąjungos piliečiai

  piliečiams
  , įskaitant vartotojus ir verslo subjektus, galėtų pasinaudoti šių taisyklių teikiama apsauga. Todėl programa turėtų būti padedama greitai pritaikyti Sąjungos atsakomybės už produktus tvarką ir užtikrinti
  geresnį
  jos įgyvendinimą, o tai skatintų inovacijas
  , užtikrinant naudotojų saugą ir saugumą
  ; [11 pakeit.]

| (12) | pateikiant

  pateikti
  į rinką Sąjungos teisės neatitinkančius produktus, šią teisę atitinkantys produktai patenka į nepalankią padėtį, be to, vartotojams gali kilti pavojus. Nemažai verslininkų taisyklių

  neatitinkantys produktai kelia grėsmę Sąjungos piliečiams ir vartotojams, nepriklausomai nuo to, ar tokie produktai pateikiami rinkai įprastu būdu, ar elektroninėms priemonėmis, ir nepriklausomai nuo to, ar jie pagaminti Sąjungoje, ar patenka į ją iš trečiųjų valstybių. Reikalavimus atitinkančius produktus parduodantiems ekonominės veiklos vykdytojams tenka nevienodomis sąlygomis konkuruoti su subjektais, kurie
  nesilaiko
  taisyklių
  dėl nežinojimo arba sąmoningai, kad įgytų konkurencinį pranašumą. Rinkos priežiūros institucijoms dažnai skiriama nepakankamai lėšų ir jų veikla apima nacionalinę teritoriją, nors verslininkai prekiauja Sąjungoje arba net visame pasaulyje. Visų pirma e. prekybos atveju rinkos priežiūros institucijoms labai sudėtinga atsekti reikalavimų neatitinkančius iš trečiųjų valstybių importuotus produktus ir savo jurisdikcijoje nustatyti atsakingą subjektą
  ar atlikti rizikos vertinimų arba saugos bandymų, nes jos fiziškai negali pasiekti produktų
  . Todėl programa turėtų būti siekiama pagerinti produktų atitiktį ir šiuo tikslu verslininkams siūlant tinkamas iniciatyvas,

  gerinant rinkos priežiūrą, nustatant aiškias, skaidrias ir išsamias taisykles ekonominės veiklos vykdytojams, gerinant informuotumą apie taikomas Sąjungos produktų saugos taisykles
  , dažniau atliekant atitikties patikras
  , be kita ko, sistemingai tikrinant produktų mėginius, atitinkančius reikšmingą kiekvieno rinkai pateikiamo produkto tipo procentinę dalį, rinkos priežiūros institucijoms vykdant kontrolinius pirkimus
  ir skatinant glaudesnį tarpvalstybinį vykdomųjų institucijų bendradarbiavimą. Programa taip pat turėtų būti padedama įtvirtinti

  konsoliduoti
  esamą rinkos priežiūros veiklos rūšių sistemą, skatinti skirtingų valstybių narių rinkos priežiūros institucijų bendrą veiklą ir remti rinkos priežiūros veiklos konvergenciją ir glaudesnę integraciją
  , visų pirma užtikrinant, kad Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/858
   (5)

  nustatyti nauji reikalavimai būtų griežtai vykdomi siekiant išvengti reikalavimų neatitinkančių produktų pardavimo Europos piliečiams. Taigi programa turėtų būti sustiprinti rinkos priežiūros institucijų pajėgumai visoje Sąjungoje ir prisidedama prie didesnio valstybių narių tarpusavio homogeniškumo, valstybėms narėms iš vidaus rinkos gaunant vienodą naudą ekonominės gerovės ir tvaraus augimo aspektu, kartu kiekvienam atvejui pritaikytu būdu sprendžiant jų konkrečių poreikių klausimus
  ; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

pateikiant

  pateikti
  į rinką Sąjungos teisės neatitinkančius produktus, šią teisę atitinkantys produktai patenka į nepalankią padėtį, be to, vartotojams gali kilti pavojus. Nemažai verslininkų taisyklių

  neatitinkantys produktai kelia grėsmę Sąjungos piliečiams ir vartotojams, nepriklausomai nuo to, ar tokie produktai pateikiami rinkai įprastu būdu, ar elektroninėms priemonėmis, ir nepriklausomai nuo to, ar jie pagaminti Sąjungoje, ar patenka į ją iš trečiųjų valstybių. Reikalavimus atitinkančius produktus parduodantiems ekonominės veiklos vykdytojams tenka nevienodomis sąlygomis konkuruoti su subjektais, kurie
  nesilaiko
  taisyklių
  dėl nežinojimo arba sąmoningai, kad įgytų konkurencinį pranašumą. Rinkos priežiūros institucijoms dažnai skiriama nepakankamai lėšų ir jų veikla apima nacionalinę teritoriją, nors verslininkai prekiauja Sąjungoje arba net visame pasaulyje. Visų pirma e. prekybos atveju rinkos priežiūros institucijoms labai sudėtinga atsekti reikalavimų neatitinkančius iš trečiųjų valstybių importuotus produktus ir savo jurisdikcijoje nustatyti atsakingą subjektą
  ar atlikti rizikos vertinimų arba saugos bandymų, nes jos fiziškai negali pasiekti produktų
  . Todėl programa turėtų būti siekiama pagerinti produktų atitiktį ir šiuo tikslu verslininkams siūlant tinkamas iniciatyvas,

  gerinant rinkos priežiūrą, nustatant aiškias, skaidrias ir išsamias taisykles ekonominės veiklos vykdytojams, gerinant informuotumą apie taikomas Sąjungos produktų saugos taisykles
  , dažniau atliekant atitikties patikras
  , be kita ko, sistemingai tikrinant produktų mėginius, atitinkančius reikšmingą kiekvieno rinkai pateikiamo produkto tipo procentinę dalį, rinkos priežiūros institucijoms vykdant kontrolinius pirkimus
  ir skatinant glaudesnį tarpvalstybinį vykdomųjų institucijų bendradarbiavimą. Programa taip pat turėtų būti padedama įtvirtinti

  konsoliduoti
  esamą rinkos priežiūros veiklos rūšių sistemą, skatinti skirtingų valstybių narių rinkos priežiūros institucijų bendrą veiklą ir remti rinkos priežiūros veiklos konvergenciją ir glaudesnę integraciją
  , visų pirma užtikrinant, kad Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/858
   (5)

  nustatyti nauji reikalavimai būtų griežtai vykdomi siekiant išvengti reikalavimų neatitinkančių produktų pardavimo Europos piliečiams. Taigi programa turėtų būti sustiprinti rinkos priežiūros institucijų pajėgumai visoje Sąjungoje ir prisidedama prie didesnio valstybių narių tarpusavio homogeniškumo, valstybėms narėms iš vidaus rinkos gaunant vienodą naudą ekonominės gerovės ir tvaraus augimo aspektu, kartu kiekvienam atvejui pritaikytu būdu sprendžiant jų konkrečių poreikių klausimus
  ; [12 pakeit.]

| (13) | produktų sauga yra svarbi visiems. Atitikties vertinimo institucijos tikrina, ar produktas atitinka saugos reikalavimus dar prieš jį pateikiant rinkai. Todėl ypatingai svarbu, kad atitikties vertinimo institucijos būtų patikimos ir kompetentingos. Sąjunga sukūrė atitikties vertinimo institucijų akreditavimo sistemą, kurią taikant tikrinama šių institucijų kompetencija, nešališkumas ir nepriklausomumas.
  Tačiau Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 765/2008
   (6)

  nacionaliniu lygmeniu buvo įgyvendinamas daugeliu įvairių būdų. Ši įvairovė susijusi su rinkos priežiūros institucijų pasidalijimu kompetencija, vidaus koordinavimo mechanizmais nacionaliniu lygmeniu, rinkos priežiūrai skirtų ir naudojamų finansinių išteklių mastu, rinkos priežiūros strategijomis ir metodais, taip pat galiomis produktų neatitikties reikalavimams atveju ir sankcijų už pažeidimus lygiu, todėl ji lemia nevienodą derinamųjų Sąjungos teisės aktų vykdymo užtikrinimą. Dėl šio nevienodo įgyvendinimo rinkos priežiūra vienose valstybėse narėse tapo griežtesnė nei kitose, todėl atgrasomasis priemonių poveikis gali būti mažesnis ir dėl to įmonių veiklos sąlygos gali tapti nevienodos kai kuriose valstybėse narėse ir galiausiai visoje Sąjungoje gali imti skirtis produktų saugos lygis.
  Pagrindinis uždavinys – išlaikyti visos akreditavimo sistemos atitiktį naujausiems technikos laimėjimams ir užtikrinti, kad ji būtų vienodai griežtai taikoma visoje Sąjungoje. Todėl programa turėtų būti remiamos priemonės, užtikrinančios, kad atitikties vertinimo institucijos toliau atitiktų reglamentavimo reikalavimus ir stiprintų

  , visų pirma naudojantis trečiųjų šalių vertinimu, siekiant sustiprinti nešališkas ir nepriklausomas procedūras, ir stiprinančios
  Europos akreditavimo sistemą, visų pirma naujų rūšių politiką remiant Reglamento (EB) Nr. 765/2008
  7
  14 straipsnyje nurodytą Europos akreditavimo organizaciją (EA); [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(13)

produktų sauga yra svarbi visiems. Atitikties vertinimo institucijos tikrina, ar produktas atitinka saugos reikalavimus dar prieš jį pateikiant rinkai. Todėl ypatingai svarbu, kad atitikties vertinimo institucijos būtų patikimos ir kompetentingos. Sąjunga sukūrė atitikties vertinimo institucijų akreditavimo sistemą, kurią taikant tikrinama šių institucijų kompetencija, nešališkumas ir nepriklausomumas.
  Tačiau Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 765/2008
   (6)

  nacionaliniu lygmeniu buvo įgyvendinamas daugeliu įvairių būdų. Ši įvairovė susijusi su rinkos priežiūros institucijų pasidalijimu kompetencija, vidaus koordinavimo mechanizmais nacionaliniu lygmeniu, rinkos priežiūrai skirtų ir naudojamų finansinių išteklių mastu, rinkos priežiūros strategijomis ir metodais, taip pat galiomis produktų neatitikties reikalavimams atveju ir sankcijų už pažeidimus lygiu, todėl ji lemia nevienodą derinamųjų Sąjungos teisės aktų vykdymo užtikrinimą. Dėl šio nevienodo įgyvendinimo rinkos priežiūra vienose valstybėse narėse tapo griežtesnė nei kitose, todėl atgrasomasis priemonių poveikis gali būti mažesnis ir dėl to įmonių veiklos sąlygos gali tapti nevienodos kai kuriose valstybėse narėse ir galiausiai visoje Sąjungoje gali imti skirtis produktų saugos lygis.
  Pagrindinis uždavinys – išlaikyti visos akreditavimo sistemos atitiktį naujausiems technikos laimėjimams ir užtikrinti, kad ji būtų vienodai griežtai taikoma visoje Sąjungoje. Todėl programa turėtų būti remiamos priemonės, užtikrinančios, kad atitikties vertinimo institucijos toliau atitiktų reglamentavimo reikalavimus ir stiprintų

  , visų pirma naudojantis trečiųjų šalių vertinimu, siekiant sustiprinti nešališkas ir nepriklausomas procedūras, ir stiprinančios
  Europos akreditavimo sistemą, visų pirma naujų rūšių politiką remiant Reglamento (EB) Nr. 765/2008
  7
  14 straipsnyje nurodytą Europos akreditavimo organizaciją (EA); [13 pakeit.]

| (14) | elektroninės prekybos plėtra gali kelti tam tikrų problemų, susijusių su galutinių naudotojų sveikatos ir saugos apsauga nuo reikalavimų neatitinkančių gaminių.
  Vartotojų rinkoms plėtojant internetinės prekybos ir kelionių paslaugas sienų nebelieka, todėl svarbu užtikrinti, kad importuodami prekes ir paslaugas iš trečiosiose valstybėse įsisteigusių ekonominės veiklos vykdytojų Sąjungos vartotojai galėtų naudotis atitinkama

  lygiaverte
  apsauga. Todėl programoje turėtų būti numatyta galimybė prireikus remti bendradarbiavimą su atitinkamomis institucijomis, įsisteigusiomis pagrindinėse trečiosiose valstybėse, kurios yra pagrindinės Sąjungos prekybos partnerės
  , kad būtų keičiamasi informacija apie reikalavimų neatitinkančius produktus, naujausią mokslo raidą ir naujas technologijas, naują riziką ir kitus su kontrolės veikla susijusius aspektus
  ; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

elektroninės prekybos plėtra gali kelti tam tikrų problemų, susijusių su galutinių naudotojų sveikatos ir saugos apsauga nuo reikalavimų neatitinkančių gaminių.
  Vartotojų rinkoms plėtojant internetinės prekybos ir kelionių paslaugas sienų nebelieka, todėl svarbu užtikrinti, kad importuodami prekes ir paslaugas iš trečiosiose valstybėse įsisteigusių ekonominės veiklos vykdytojų Sąjungos vartotojai galėtų naudotis atitinkama

  lygiaverte
  apsauga. Todėl programoje turėtų būti numatyta galimybė prireikus remti bendradarbiavimą su atitinkamomis institucijomis, įsisteigusiomis pagrindinėse trečiosiose valstybėse, kurios yra pagrindinės Sąjungos prekybos partnerės
  , kad būtų keičiamasi informacija apie reikalavimų neatitinkančius produktus, naujausią mokslo raidą ir naujas technologijas, naują riziką ir kitus su kontrolės veikla susijusius aspektus
  ; [14 pakeit.]

| (15) | siekdamos užtikrinti išleistų viešųjų pinigų ir vertės santykį bei prisidėti kuriant novatorišką, tvarią, įtraukiąją ir konkurencingą vidaus rinką valdžios institucijos naudoja viešuosius pirkimus
  , be kita ko, kai tai atitinka taikytinus Sąjungos teisės aktus, taikydamos kitus kriterijus, nei vien tik mažiausios kainos ar ekonominio efektyvumo, ir atsižvelgdamos, be kita ko, į kokybinius, aplinkos, sąžiningos prekybos ir socialinius aspektus bei sudarydamos palankesnes sąlygas didelės apimties infrastruktūros darbų viešuosius pirkimus suskirstyti dalimis
  . Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose 2014/23/ES (7), 2014/24/ES (8) ir 2014/25/ES (9) numatyta valdžios institucijoms, verslo subjektams ir piliečiams, įskaitant vartotojus, naudą teikianti viešųjų pirkimų rinkų, kurios sudaro 14 proc. Sąjungos bendrojo vidaus produkto, integravimo ir veiksmingo veikimo teisinė sistema.
  Teisingai įgyvendinamos viešųjų pirkimų taisyklės yra itin svarbi bendrosios rinkos stiprinimo, Sąjungos įmonių augimo skatinimo ir darbo vietų Sąjungoje kūrimo priemonė.
  Todėl programa turėtų būti remiamos priemonės, kuriomis užtikrinamas platesnis strateginių viešųjų pirkimų naudojimas, viešųjų pirkėjų profesionalumas, gerinamos

  kad būtų palengvintos ir pagerintos
  MVĮ
  ir labai mažų įmonių
  galimybės patekti į viešųjų pirkimų rinkas,
  visų pirma teikiant konsultavimo paslaugas ir mokymus,
  didinamas skaidrumas, skatinamas integralumas ir geresni duomenys, viešųjų pirkimų skaitmeninimo skatinimas ir prioriteto teikimas bendriems viešiesiems pirkimams šiuo tikslu stiprinant partnerystės požiūrį tarp valstybių narių, gerinant duomenų rinkimą ir duomenų analizę, įskaitant pritaikytų IT priemonių rengimą, paramą keitimuisi patirtimi ir gerąja praktika,
  remiantis Europos ir tarptautiniais standartais,
  teikiant gaires, stiprinant nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą ir bandomųjų projektų įgyvendinimą; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(15)

siekdamos užtikrinti išleistų viešųjų pinigų ir vertės santykį bei prisidėti kuriant novatorišką, tvarią, įtraukiąją ir konkurencingą vidaus rinką valdžios institucijos naudoja viešuosius pirkimus
  , be kita ko, kai tai atitinka taikytinus Sąjungos teisės aktus, taikydamos kitus kriterijus, nei vien tik mažiausios kainos ar ekonominio efektyvumo, ir atsižvelgdamos, be kita ko, į kokybinius, aplinkos, sąžiningos prekybos ir socialinius aspektus bei sudarydamos palankesnes sąlygas didelės apimties infrastruktūros darbų viešuosius pirkimus suskirstyti dalimis
  . Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose 2014/23/ES (7), 2014/24/ES (8) ir 2014/25/ES (9) numatyta valdžios institucijoms, verslo subjektams ir piliečiams, įskaitant vartotojus, naudą teikianti viešųjų pirkimų rinkų, kurios sudaro 14 proc. Sąjungos bendrojo vidaus produkto, integravimo ir veiksmingo veikimo teisinė sistema.
  Teisingai įgyvendinamos viešųjų pirkimų taisyklės yra itin svarbi bendrosios rinkos stiprinimo, Sąjungos įmonių augimo skatinimo ir darbo vietų Sąjungoje kūrimo priemonė.
  Todėl programa turėtų būti remiamos priemonės, kuriomis užtikrinamas platesnis strateginių viešųjų pirkimų naudojimas, viešųjų pirkėjų profesionalumas, gerinamos

  kad būtų palengvintos ir pagerintos
  MVĮ
  ir labai mažų įmonių
  galimybės patekti į viešųjų pirkimų rinkas,
  visų pirma teikiant konsultavimo paslaugas ir mokymus,
  didinamas skaidrumas, skatinamas integralumas ir geresni duomenys, viešųjų pirkimų skaitmeninimo skatinimas ir prioriteto teikimas bendriems viešiesiems pirkimams šiuo tikslu stiprinant partnerystės požiūrį tarp valstybių narių, gerinant duomenų rinkimą ir duomenų analizę, įskaitant pritaikytų IT priemonių rengimą, paramą keitimuisi patirtimi ir gerąja praktika,
  remiantis Europos ir tarptautiniais standartais,
  teikiant gaires, stiprinant nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą ir bandomųjų projektų įgyvendinimą; [15 pakeit.]

| (16) | siekiant programos tikslų ir norint palengvinti piliečių ir verslo subjektų gyvenimą turi būti pradedamos teikti vartotojams pritaikytos aukštos kokybės viešosios paslaugos
  , kurios būtų vis labiau orientuotos į skaitmenines technologijas ir visiškai prieinamos, ir toliau stiprinamos e. administracijos ir e. valdžios priemonės, užtikrinant tinkamą duomenų saugumą ir privatumą
  . Kitaip tariant, viešosios administracijos turi pertvarkyti savo veiklą, panaikinti

  į inovatyvesnę
  ,
  tam, kad panaikintų
  įvairių jų administracinių padalinių atskirumą ir iš naujo kurti

  ir kurtų
  šias viešąsias paslaugas drauge su piliečiais ir verslo subjektais. Be to, norint nuolat ir iš esmės plėtoti su vidaus rinka susijusią tarpvalstybinę veiklą reikia teikti ne tik

  , kad būtų galima gauti
  naujausią
  , tikslią ir lengvai suprantamą
  informaciją apie verslo subjektų ir piliečių teises, bet taip pat administracinius formalumus aiškinančią informaciją
  , ir šiuos formalumus supaprastinti
  . Be to, reikia teikti teisines konsultacijas ir padėti spręsti kylančius tarpvalstybinio lygio klausimus. Taip pat būtina paprastu ir veiksmingu būdu susieti nacionalines administracijas
  , padėti valdžios institucijoms siekti tų tikslų
  ir vertinti, kaip vidaus rinka veikia vietoje.
  Esamos vidaus rinkos valdymo priemonės jau labai padeda siekti tų tikslų. Dėl šios priežasties ir siekiant neatsilikti nuo technologinių ir rinkos pokyčių ir spręsti naujus reglamentavimo ir vykdymo užtikrinimo uždavinius programa turėtų padėti didinti vidaus rinkos valdymo priemonių kokybę, matomumą, skaidrumą ir patikimumą.
  Todėl programa turėtų būti remiamos
  , be kita ko,
  šios esamos vidaus rinkos valdymo priemonės: portalas „Jūsų Europa“, kuris iš numatomų bendrųjų skaitmeninių vartų, portalo „Jūsų Europa“, Vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo (SOLVIT), Vidaus rinkos rezultatų suvestinės ir Vidaus rinkos informacijos sistemos, turėtų būti pagrindinė sudedamoji dalis siekiant gerinti kasdienį piliečių gyvenimą ir didinti verslo subjektų galimybes vykdyti tarpvalstybinę prekybą; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(16)

siekiant programos tikslų ir norint palengvinti piliečių ir verslo subjektų gyvenimą turi būti pradedamos teikti vartotojams pritaikytos aukštos kokybės viešosios paslaugos
  , kurios būtų vis labiau orientuotos į skaitmenines technologijas ir visiškai prieinamos, ir toliau stiprinamos e. administracijos ir e. valdžios priemonės, užtikrinant tinkamą duomenų saugumą ir privatumą
  . Kitaip tariant, viešosios administracijos turi pertvarkyti savo veiklą, panaikinti

  į inovatyvesnę
  ,
  tam, kad panaikintų
  įvairių jų administracinių padalinių atskirumą ir iš naujo kurti

  ir kurtų
  šias viešąsias paslaugas drauge su piliečiais ir verslo subjektais. Be to, norint nuolat ir iš esmės plėtoti su vidaus rinka susijusią tarpvalstybinę veiklą reikia teikti ne tik

  , kad būtų galima gauti
  naujausią
  , tikslią ir lengvai suprantamą
  informaciją apie verslo subjektų ir piliečių teises, bet taip pat administracinius formalumus aiškinančią informaciją
  , ir šiuos formalumus supaprastinti
  . Be to, reikia teikti teisines konsultacijas ir padėti spręsti kylančius tarpvalstybinio lygio klausimus. Taip pat būtina paprastu ir veiksmingu būdu susieti nacionalines administracijas
  , padėti valdžios institucijoms siekti tų tikslų
  ir vertinti, kaip vidaus rinka veikia vietoje.
  Esamos vidaus rinkos valdymo priemonės jau labai padeda siekti tų tikslų. Dėl šios priežasties ir siekiant neatsilikti nuo technologinių ir rinkos pokyčių ir spręsti naujus reglamentavimo ir vykdymo užtikrinimo uždavinius programa turėtų padėti didinti vidaus rinkos valdymo priemonių kokybę, matomumą, skaidrumą ir patikimumą.
  Todėl programa turėtų būti remiamos
  , be kita ko,
  šios esamos vidaus rinkos valdymo priemonės: portalas „Jūsų Europa“, kuris iš numatomų bendrųjų skaitmeninių vartų, portalo „Jūsų Europa“, Vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo (SOLVIT), Vidaus rinkos rezultatų suvestinės ir Vidaus rinkos informacijos sistemos, turėtų būti pagrindinė sudedamoji dalis siekiant gerinti kasdienį piliečių gyvenimą ir didinti verslo subjektų galimybes vykdyti tarpvalstybinę prekybą; [16 pakeit.]

| (17) | programa turėtų būti remiamas bendrovių teisę ir įmonių valdymą bei sutarčių teisę apimančios Sąjungos reglamentavimo sistemos kūrimas siekiant didinti verslo
  , visų pirma MVĮ,
  efektyvumą ir konkurencingumą, tačiau kartu užtikrinant bendrovių veiklos poveikį patiriančių suinteresuotųjų šalių apsaugą ir imantis veiksmų atsižvelgiant į iškilusius politinius uždavinius. Programa taip pat turėtų būti užtikrinamas reikiamas atitinkamos acquis vertinimas, jos įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas, suinteresuotųjų šalių informavimas ir pagalba joms bei atitinkamos srities informacijos mainų skatinimas. Programa turėtų toliau būti remiamos Komisijos iniciatyvos, kuriomis siekiama sukurti aiškią ir pritaikytą duomenų ekonomikos ir inovacijų teisinę sistemą. Šios iniciatyvos būtinos siekiant didinti su sutarčių teise ir deliktine teise susijusį teisinį tikrumą, visų pirma dėl atsakomybės ir etikos atsižvelgiant į atsirandančias technologijas, pvz., daiktų internetą, dirbtinį intelektą, robotus, 3 D spausdinimą. Programa turėtų būti siekiama skatinti duomenimis pagrįstą ekonomiką, nes ji nulems, kokią padėtį pasaulinėje konkurencijoje užims Sąjungos ekonomika
  , kartu užtikrinant aukštą privatumo apsaugos lygį
  ; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(17)

programa turėtų būti remiamas bendrovių teisę ir įmonių valdymą bei sutarčių teisę apimančios Sąjungos reglamentavimo sistemos kūrimas siekiant didinti verslo
  , visų pirma MVĮ,
  efektyvumą ir konkurencingumą, tačiau kartu užtikrinant bendrovių veiklos poveikį patiriančių suinteresuotųjų šalių apsaugą ir imantis veiksmų atsižvelgiant į iškilusius politinius uždavinius. Programa taip pat turėtų būti užtikrinamas reikiamas atitinkamos acquis vertinimas, jos įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas, suinteresuotųjų šalių informavimas ir pagalba joms bei atitinkamos srities informacijos mainų skatinimas. Programa turėtų toliau būti remiamos Komisijos iniciatyvos, kuriomis siekiama sukurti aiškią ir pritaikytą duomenų ekonomikos ir inovacijų teisinę sistemą. Šios iniciatyvos būtinos siekiant didinti su sutarčių teise ir deliktine teise susijusį teisinį tikrumą, visų pirma dėl atsakomybės ir etikos atsižvelgiant į atsirandančias technologijas, pvz., daiktų internetą, dirbtinį intelektą, robotus, 3 D spausdinimą. Programa turėtų būti siekiama skatinti duomenimis pagrįstą ekonomiką, nes ji nulems, kokią padėtį pasaulinėje konkurencijoje užims Sąjungos ekonomika
  , kartu užtikrinant aukštą privatumo apsaugos lygį
  ; [17 pakeit.]

| (18) | programa taip pat turėtų būti skatinamas tinkamas ir visiškas Sąjungos kovos su valstybių narių pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu teisinės sistemos įgyvendinimas ir taikymas bei būsimos politikos kūrimas siekiant spręsti naujus šios srities uždavinius. Programa taip pat turėtų būti remiama atitinkama Europai svarbių tarptautinių organizacijų, pvz., Europos Tarybos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimo priemonių vertinimo ekspertų komiteto, veikla; |
| --- | --- |

(18)

programa taip pat turėtų būti skatinamas tinkamas ir visiškas Sąjungos kovos su valstybių narių pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu teisinės sistemos įgyvendinimas ir taikymas bei būsimos politikos kūrimas siekiant spręsti naujus šios srities uždavinius. Programa taip pat turėtų būti remiama atitinkama Europai svarbių tarptautinių organizacijų, pvz., Europos Tarybos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimo priemonių vertinimo ekspertų komiteto, veikla;

| (19) | finansinių paslaugų, finansinio stabilumo ir kapitalo rinkų sąjungos, įskaitant tvarius finansus, vidaus rinkos įgyvendinimas ir vystymas visų pirma priklauso nuo įrodymais grindžiamos politikos priemonių, kurių imasi Sąjunga. Kad šis tikslas būtų pasiektas, Komisija turėtų aktyviai ir nuolat stebėti finansų rinkas ir finansinį stabilumą, vertinti, kaip valstybės narės įgyvendina Sąjungos teisės aktus, nustatyti, ar galiojantys teisės aktai atitinka numatytą tikslą ir identifikuoti galimas veiklos sritis, kuriose atsiranda naujos rizikos rūšys ir pasitelkus politikos ciklą nuolat skatinti dalyvauti suinteresuotąsias šalis. Tokia veikla neįmanoma be analizės, tyrimų, mokomosios medžiagos, apklausų, atitikties nustatymų, vertinimų ir statistikos duomenų ir joms būtinos IT sistemos bei komunikacijos priemonės; |
| --- | --- |

(19)

finansinių paslaugų, finansinio stabilumo ir kapitalo rinkų sąjungos, įskaitant tvarius finansus, vidaus rinkos įgyvendinimas ir vystymas visų pirma priklauso nuo įrodymais grindžiamos politikos priemonių, kurių imasi Sąjunga. Kad šis tikslas būtų pasiektas, Komisija turėtų aktyviai ir nuolat stebėti finansų rinkas ir finansinį stabilumą, vertinti, kaip valstybės narės įgyvendina Sąjungos teisės aktus, nustatyti, ar galiojantys teisės aktai atitinka numatytą tikslą ir identifikuoti galimas veiklos sritis, kuriose atsiranda naujos rizikos rūšys ir pasitelkus politikos ciklą nuolat skatinti dalyvauti suinteresuotąsias šalis. Tokia veikla neįmanoma be analizės, tyrimų, mokomosios medžiagos, apklausų, atitikties nustatymų, vertinimų ir statistikos duomenų ir joms būtinos IT sistemos bei komunikacijos priemonės;

| (20) | atsižvelgiant į tai, kad vidaus rinka, kaip nustatyta

  SESV

  sutarties 3 straipsnyje, apima

  apima taisyklių
  sistemą, užtikrinančią, kad konkurencija
  vidaus rinkoje
  nebūtų iškraipoma, programa turėtų būti remiama

  padedama remti
  Sąjungos konkurencijos politika, tinklų kūrimas ir bendradarbiavimas

  politiką gerinant ir stiprinant bendradarbiavimą su Europos konkurencijos tinklu ir
  su nacionalinėmis valdžios institucijomis bei teismais ir platesnė

  , be kita ko, stiprinant tarptautinį bendradarbiavimą, ir platesnę
  suinteresuotųjų šalių grupės aprėptis

  aprėptį
  informuojant apie su Sąjungos konkurencijos politika susijusias teises, naudą ir įsipareigojimus
  . Programa visų pirma turėtų padėti Komisijai pagerinti rinkos pokyčių analizę ir vertinimą, be kita ko, plačiai naudojant sektorių tyrimus ir sistemingai dalijantis rezultatais ir geriausia praktika Europos konkurencijos tinkle. Tai turėtų padėti užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir vienodas sąlygas, taip pat ir tarptautiniu lygmeniu, ir suteikti galių įmonėms, visų pirma MVĮ, ir vartotojams, kad būtų galima pasinaudoti bendrosios rinkos teikiama nauda
  ; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(20)

atsižvelgiant į tai, kad vidaus rinka, kaip nustatyta

  SESV

  sutarties 3 straipsnyje, apima

  apima taisyklių
  sistemą, užtikrinančią, kad konkurencija
  vidaus rinkoje
  nebūtų iškraipoma, programa turėtų būti remiama

  padedama remti
  Sąjungos konkurencijos politika, tinklų kūrimas ir bendradarbiavimas

  politiką gerinant ir stiprinant bendradarbiavimą su Europos konkurencijos tinklu ir
  su nacionalinėmis valdžios institucijomis bei teismais ir platesnė

  , be kita ko, stiprinant tarptautinį bendradarbiavimą, ir platesnę
  suinteresuotųjų šalių grupės aprėptis

  aprėptį
  informuojant apie su Sąjungos konkurencijos politika susijusias teises, naudą ir įsipareigojimus
  . Programa visų pirma turėtų padėti Komisijai pagerinti rinkos pokyčių analizę ir vertinimą, be kita ko, plačiai naudojant sektorių tyrimus ir sistemingai dalijantis rezultatais ir geriausia praktika Europos konkurencijos tinkle. Tai turėtų padėti užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir vienodas sąlygas, taip pat ir tarptautiniu lygmeniu, ir suteikti galių įmonėms, visų pirma MVĮ, ir vartotojams, kad būtų galima pasinaudoti bendrosios rinkos teikiama nauda
  ; [18 pakeit.]

| (21) | įgyvendinant programą visų pirma turi būti imamasi ryžtingai tvarkytis su esminiais neigiamais padariniais konkurencijai ir vidaus rinkos veikimui, kuriuos sukelia nuolatiniai ekonomikos ir verslo aplinkos pokyčiai, visų pirma be paliovos didėjantis duomenų naudojimas atsižvelgiant į vis didesnį išteklių skyrimą dirbtiniam intelektui
  , dideliems duomenų rinkiniams, algoritmams
  ir kitoms IT priemonėms bei bendrovių kompetenciją ir jų konsultantus. Taip pat svarbu, kad programa būtų remiami tinklai ir
  platesnis ir glaudesnis
  bendradarbiavimas su valstybių narių valdžios institucijomis ir teismais, atsižvelgiant į tai, kad neiškraipyta konkurencija ir vidaus rinkos veikimas iš esmės priklauso nuo minėtų subjektų veiklos. Atsižvelgiant į ypatingą konkurencijos politikos svarbą apsaugant vidaus rinką nuo žalos, kurią padaro už Sąjungos sienų vykdoma antikonkurencinė veikla, programa taip pat turėtų būti remiamas bendradarbiavimas, jeigu būtina, su trečiosios valstybės valdžios institucijomis. Galiausiai, būtina plėtoti informavimo veiklą, kad daugiau piliečių ir verslo subjektų galėtų pasinaudoti visomis sąžiningos konkurencijos vidaus rinkoje teikiamomis galimybėmis.
  Visų pirma būtina parodyti realią Sąjungos konkurencijos politikos naudą Europos piliečiams, įtraukiant pilietinės visuomenės grupes ir tiesiogiai paveiktus suinteresuotuosius subjektus.
  Atsižvelgiant į tai, kad kai kurios į programą įtrauktos iniciatyvos yra naujos ir kad konkurencijos programai didelę įtaką visų pirma daro
  dinamiški ir
  spartūs konkurencijos sąlygų pokyčiai vidaus rinkoje, pirmiausia susiję su
  skaitmeninių technologijų raida,
  dirbtiniu intelektu, algoritmais, dideliais duomenų kiekiais

  rinkiniais
  , kibernetiniu saugumu ir skaitmeninės ekspertizės technologija, kurių eigą ir mastą sunku įvertinti, numatoma, kad įgyvendinant šią programos dalį bus privaloma imtis lanksčių priemonių siekiant patenkinti kintančius poreikius; [19 pakeit.] |
| --- | --- |

(21)

įgyvendinant programą visų pirma turi būti imamasi ryžtingai tvarkytis su esminiais neigiamais padariniais konkurencijai ir vidaus rinkos veikimui, kuriuos sukelia nuolatiniai ekonomikos ir verslo aplinkos pokyčiai, visų pirma be paliovos didėjantis duomenų naudojimas atsižvelgiant į vis didesnį išteklių skyrimą dirbtiniam intelektui
  , dideliems duomenų rinkiniams, algoritmams
  ir kitoms IT priemonėms bei bendrovių kompetenciją ir jų konsultantus. Taip pat svarbu, kad programa būtų remiami tinklai ir
  platesnis ir glaudesnis
  bendradarbiavimas su valstybių narių valdžios institucijomis ir teismais, atsižvelgiant į tai, kad neiškraipyta konkurencija ir vidaus rinkos veikimas iš esmės priklauso nuo minėtų subjektų veiklos. Atsižvelgiant į ypatingą konkurencijos politikos svarbą apsaugant vidaus rinką nuo žalos, kurią padaro už Sąjungos sienų vykdoma antikonkurencinė veikla, programa taip pat turėtų būti remiamas bendradarbiavimas, jeigu būtina, su trečiosios valstybės valdžios institucijomis. Galiausiai, būtina plėtoti informavimo veiklą, kad daugiau piliečių ir verslo subjektų galėtų pasinaudoti visomis sąžiningos konkurencijos vidaus rinkoje teikiamomis galimybėmis.
  Visų pirma būtina parodyti realią Sąjungos konkurencijos politikos naudą Europos piliečiams, įtraukiant pilietinės visuomenės grupes ir tiesiogiai paveiktus suinteresuotuosius subjektus.
  Atsižvelgiant į tai, kad kai kurios į programą įtrauktos iniciatyvos yra naujos ir kad konkurencijos programai didelę įtaką visų pirma daro
  dinamiški ir
  spartūs konkurencijos sąlygų pokyčiai vidaus rinkoje, pirmiausia susiję su
  skaitmeninių technologijų raida,
  dirbtiniu intelektu, algoritmais, dideliais duomenų kiekiais

  rinkiniais
  , kibernetiniu saugumu ir skaitmeninės ekspertizės technologija, kurių eigą ir mastą sunku įvertinti, numatoma, kad įgyvendinant šią programos dalį bus privaloma imtis lanksčių priemonių siekiant patenkinti kintančius poreikius; [19 pakeit.]

| (22) | svarbiausias tikslas – stiprinti Europos įmonių konkurencingumą
  ir tvarumą
  , tačiau tuo pat metu veiksmingai užtikrinant vienodas sąlygas ir atvirą bei konkurencingą vidaus rinką. MVĮ – pagrindinis Europos ekonomikos variklis, sudarantis 99 proc. visų Europos verslo subjektų, sukuriantis du trečdalius darbo vietų ir aktyviai padedantis regionų ir vietos lygiu kurti naujas
  kokybiškas
  darbo vietas
  visuose sektoriuose, taigi ir socialinę sanglaudą. MVĮ tenka itin svarbus vaidmuo pereinant prie naujos energetikos sistemos ir padedant siekti Sąjungos klimato tikslų pagal Paryžiaus susitarimą. Todėl pagal programą turėtų būti stiprinami jų gebėjimai kurti aplinkai nekenkiančius aukštos kokybės produktus ir paslaugas ir remiamos jų pastangos didinti išteklių naudojimo efektyvumą, laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Tokiu būdu programa taip pat prisidedama prie Sąjungos MVĮ konkurencingumo didinimo pasaulinėje rinkoje; [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(22)

svarbiausias tikslas – stiprinti Europos įmonių konkurencingumą
  ir tvarumą
  , tačiau tuo pat metu veiksmingai užtikrinant vienodas sąlygas ir atvirą bei konkurencingą vidaus rinką. MVĮ – pagrindinis Europos ekonomikos variklis, sudarantis 99 proc. visų Europos verslo subjektų, sukuriantis du trečdalius darbo vietų ir aktyviai padedantis regionų ir vietos lygiu kurti naujas
  kokybiškas
  darbo vietas
  visuose sektoriuose, taigi ir socialinę sanglaudą. MVĮ tenka itin svarbus vaidmuo pereinant prie naujos energetikos sistemos ir padedant siekti Sąjungos klimato tikslų pagal Paryžiaus susitarimą. Todėl pagal programą turėtų būti stiprinami jų gebėjimai kurti aplinkai nekenkiančius aukštos kokybės produktus ir paslaugas ir remiamos jų pastangos didinti išteklių naudojimo efektyvumą, laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Tokiu būdu programa taip pat prisidedama prie Sąjungos MVĮ konkurencingumo didinimo pasaulinėje rinkoje; [20 pakeit.]

| (23) | visoms MVĮ tenka spręsti bendrus uždavinius, su kuriais nesusiduria didesnės įmonės: ieškoti finansavimo lėšų, rasti kvalifikuotų darbuotojų, mažinti administracinę naštą, skatinti kūrybingumą ir inovacijas, patekti į rinkas ir plėsti tarptautinimo veiklą. Taikant programą minėti rinkos nepakankamumai turėtų būti sprendžiami proporcingai, tačiau be reikalo netrikdant konkurencijos vidaus rinkoje.
  Pagal programą turėtų būti sudaromos sąlygos gamybos procesuose įdiegti technologines ir organizacines naujoves, skiriant dėmesį konkrečių formų MVĮ, pvz., labai mažoms įmonėms, su amatais susijusioms įmonėms, savarankiškai dirbantiems asmenims, laisvųjų profesijų atstovams ir socialinės ekonomikos įmonėms. Dėmesys taip pat turėtų būti skiriamas potencialiems, naujiems ir jauniesiems verslininkams ir moterims verslininkėms, taip pat kitoms konkrečioms tikslinėms grupėms, pvz., vyresnio amžiaus žmonėms, migrantams ir verslininkams, priklausantiems socialiai remtinoms ar pažeidžiamoms grupėms, pvz., neįgaliesiems; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(23)

visoms MVĮ tenka spręsti bendrus uždavinius, su kuriais nesusiduria didesnės įmonės: ieškoti finansavimo lėšų, rasti kvalifikuotų darbuotojų, mažinti administracinę naštą, skatinti kūrybingumą ir inovacijas, patekti į rinkas ir plėsti tarptautinimo veiklą. Taikant programą minėti rinkos nepakankamumai turėtų būti sprendžiami proporcingai, tačiau be reikalo netrikdant konkurencijos vidaus rinkoje.
  Pagal programą turėtų būti sudaromos sąlygos gamybos procesuose įdiegti technologines ir organizacines naujoves, skiriant dėmesį konkrečių formų MVĮ, pvz., labai mažoms įmonėms, su amatais susijusioms įmonėms, savarankiškai dirbantiems asmenims, laisvųjų profesijų atstovams ir socialinės ekonomikos įmonėms. Dėmesys taip pat turėtų būti skiriamas potencialiems, naujiems ir jauniesiems verslininkams ir moterims verslininkėms, taip pat kitoms konkrečioms tikslinėms grupėms, pvz., vyresnio amžiaus žmonėms, migrantams ir verslininkams, priklausantiems socialiai remtinoms ar pažeidžiamoms grupėms, pvz., neįgaliesiems; [21 pakeit.]

| (23a) | programa turėtų būti remiama ir skatinama inovacijų kultūra, plėtojant ekosistemą, kuri gali paskatinti steigti įmones ir jas plėsti, visų pirma labai mažas ir novatoriškas MVĮ, gebančias įveikti uždavinius, kylančius vis konkurencingesnėmis ir sparčiai besikeičiančiomis sąlygomis. Dėl svarbių pokyčių, susijusių su inovacijų diegimo procesu, reikia sukurti atvirą inovacijų modelį, kuriuo būtų plečiami bendri moksliniai tyrimai ir dalijamasi žiniomis ir intelektine nuosavybe tarp įvairių organizacijų. Todėl programa turėtų būti siekiama remti inovacijų procesą, kuris apima naujus įmonių bendradarbiavimo modelius, orientuotus į tinklų kūrimą ir dalijimąsi žiniomis bei ištekliais organizacinėse bendruomenėse; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

(23a)

programa turėtų būti remiama ir skatinama inovacijų kultūra, plėtojant ekosistemą, kuri gali paskatinti steigti įmones ir jas plėsti, visų pirma labai mažas ir novatoriškas MVĮ, gebančias įveikti uždavinius, kylančius vis konkurencingesnėmis ir sparčiai besikeičiančiomis sąlygomis. Dėl svarbių pokyčių, susijusių su inovacijų diegimo procesu, reikia sukurti atvirą inovacijų modelį, kuriuo būtų plečiami bendri moksliniai tyrimai ir dalijamasi žiniomis ir intelektine nuosavybe tarp įvairių organizacijų. Todėl programa turėtų būti siekiama remti inovacijų procesą, kuris apima naujus įmonių bendradarbiavimo modelius, orientuotus į tinklų kūrimą ir dalijimąsi žiniomis bei ištekliais organizacinėse bendruomenėse; [22 pakeit.]

| (23b) | programoje taip pat turėtų būti proporcingai sprendžiamos tokios rinkos nepakankamumo problemos, ypatingą dėmesį skiriant veiksmams, kurie tiesiogiai būtų naudingi MVĮ ir įmonių tinklams, tačiau nederamai nesutrikdytų konkurencijos vidaus rinkoje; [23 pakeit.] |
| --- | --- |

(23b)

programoje taip pat turėtų būti proporcingai sprendžiamos tokios rinkos nepakankamumo problemos, ypatingą dėmesį skiriant veiksmams, kurie tiesiogiai būtų naudingi MVĮ ir įmonių tinklams, tačiau nederamai nesutrikdytų konkurencijos vidaus rinkoje; [23 pakeit.]

| (24) | dauguma Sąjungos konkurencingumo problemų yra susijusios su MVĮ sunkumais gauti finansavimo lėšų, nes joms
  trūksta informacijos,
  sunku įrodyti kreditingumą, jos neturi pakankamo užstato
  arba tiesiog nežino apie esamus mechanizmus, kuriais remiama jų veikla Sąjungos, nacionaliniu ar vietos lygmenimis
  . Kiti finansavimo uždaviniai susiję su
  mažesniu labai mažų įmonių dydžiu ir
  MVĮ poreikiu išlikti konkurencingoms, tai jos daro vykdydamos, pvz., skaitmeninimo, tarptautinimo ir inovacijų veiklą bei keldamos darbuotojų kvalifikaciją. Nepakankamos galimybės gauti finansavimą trukdo steigti įmones, lėtina plėtrą ir mažina išliekančių įmonių skaičių bei slopina naujų verslininkų ryžtą perimti perspektyvias bendroves, jeigu jos perduodamos; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

(24)

dauguma Sąjungos konkurencingumo problemų yra susijusios su MVĮ sunkumais gauti finansavimo lėšų, nes joms
  trūksta informacijos,
  sunku įrodyti kreditingumą, jos neturi pakankamo užstato
  arba tiesiog nežino apie esamus mechanizmus, kuriais remiama jų veikla Sąjungos, nacionaliniu ar vietos lygmenimis
  . Kiti finansavimo uždaviniai susiję su
  mažesniu labai mažų įmonių dydžiu ir
  MVĮ poreikiu išlikti konkurencingoms, tai jos daro vykdydamos, pvz., skaitmeninimo, tarptautinimo ir inovacijų veiklą bei keldamos darbuotojų kvalifikaciją. Nepakankamos galimybės gauti finansavimą trukdo steigti įmones, lėtina plėtrą ir mažina išliekančių įmonių skaičių bei slopina naujų verslininkų ryžtą perimti perspektyvias bendroves, jeigu jos perduodamos; [24 pakeit.]

| (25) | siekiant pašalinti šiuos rinkos nepakankamumus ir užtikrinti, kad MVĮ toliau išliktų Sąjungos ekonomikos konkurencingumo pagrindu
  ir tvarios ekonomikos veiksniu
  , mažoms ir vidutinėms įmonėms reikalinga papildoma parama ir šiam tikslui turi būti sukurtos nuosavo kapitalo priemonės ir skolos priemonės naudojantis pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą [...] (10) įsteigto „InvestEU“ fondo MVĮ linija. Pagal
  buvusią programą COSME, įsteigtą
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentu
  (ES) Nr. 1287/2013 (11), sukurta paskolų garantijų priemonė užtikrina įrodytą pridėtinę vertę ir tikimasi, kad ji bus naudinga ne mažiau kaip 500 000 MVĮ; ją pakeisianti priemonė bus nustatyta pagal „InvestEU“ fondo MVĮ liniją
  . Daugiau dėmesio turėtų būti skiriama geresnei komunikacijai ir viešosioms kampanijoms, siekiant padidinti potencialių paramos gavėjų informuotumą apie MVĮ skirtų programų prieinamumą. Siekiant didinti informuotumą apie Sąjungos veiksmus, kuriais remiamos MVĮ, vykdant veiksmus, kurie yra visiškai arba iš dalies finansuojami pagal šią programą (įskaitant tarpininkus), turėtų būti naudojama Europos emblema (vėliava) ir sakinys, kuriuo pripažįstama pagal šią programą gauta parama; [25 pakeit.] |
| --- | --- |

(25)

siekiant pašalinti šiuos rinkos nepakankamumus ir užtikrinti, kad MVĮ toliau išliktų Sąjungos ekonomikos konkurencingumo pagrindu
  ir tvarios ekonomikos veiksniu
  , mažoms ir vidutinėms įmonėms reikalinga papildoma parama ir šiam tikslui turi būti sukurtos nuosavo kapitalo priemonės ir skolos priemonės naudojantis pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą [...] (10) įsteigto „InvestEU“ fondo MVĮ linija. Pagal
  buvusią programą COSME, įsteigtą
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentu
  (ES) Nr. 1287/2013 (11), sukurta paskolų garantijų priemonė užtikrina įrodytą pridėtinę vertę ir tikimasi, kad ji bus naudinga ne mažiau kaip 500 000 MVĮ; ją pakeisianti priemonė bus nustatyta pagal „InvestEU“ fondo MVĮ liniją
  . Daugiau dėmesio turėtų būti skiriama geresnei komunikacijai ir viešosioms kampanijoms, siekiant padidinti potencialių paramos gavėjų informuotumą apie MVĮ skirtų programų prieinamumą. Siekiant didinti informuotumą apie Sąjungos veiksmus, kuriais remiamos MVĮ, vykdant veiksmus, kurie yra visiškai arba iš dalies finansuojami pagal šią programą (įskaitant tarpininkus), turėtų būti naudojama Europos emblema (vėliava) ir sakinys, kuriuo pripažįstama pagal šią programą gauta parama; [25 pakeit.]

| (26) | šioje programoje iškeltų politikos tikslų bus siekiama naudojant pagal „InvestEU“ fondo MVĮ liniją teikiamas finansines priemones ir biudžeto garantiją.
  „InvestEU“ fondo MVĮ linija turėtų būti pagrindinis atskaitos taškas, kuriuo remiantis teikiama informacija apie programą kiekvienoje valstybėje narėje, siekiant padidinti MVĮ galimybes gauti lėšų ir informuotumą apie šias lėšas.
  Finansinė parama turėtų būti naudojama proporcingai šalinant rinkos nepakankamumus arba neoptimalios investavimo aplinkos problemas ir veikla neturėtų būti dubliuojama arba ja neturėtų būti išstumiamas privatus finansavimas arba sutrikdoma konkurencija vidaus rinkoje
  , ir ji turėtų aiškiai papildyti kitas Europos programas ir stiprinti sąveiką su jomis
  . Vykdant veiklą neabejotinai turėtų būti užtikrinama ES pridėtinė vertė; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

(26)

šioje programoje iškeltų politikos tikslų bus siekiama naudojant pagal „InvestEU“ fondo MVĮ liniją teikiamas finansines priemones ir biudžeto garantiją.
  „InvestEU“ fondo MVĮ linija turėtų būti pagrindinis atskaitos taškas, kuriuo remiantis teikiama informacija apie programą kiekvienoje valstybėje narėje, siekiant padidinti MVĮ galimybes gauti lėšų ir informuotumą apie šias lėšas.
  Finansinė parama turėtų būti naudojama proporcingai šalinant rinkos nepakankamumus arba neoptimalios investavimo aplinkos problemas ir veikla neturėtų būti dubliuojama arba ja neturėtų būti išstumiamas privatus finansavimas arba sutrikdoma konkurencija vidaus rinkoje
  , ir ji turėtų aiškiai papildyti kitas Europos programas ir stiprinti sąveiką su jomis
  . Vykdant veiklą neabejotinai turėtų būti užtikrinama ES pridėtinė vertė; [26 pakeit.]

| (26a) | „InvestEU“ fondo lėšomis per ES arba valstybių narių skyrius remiami veiksmai neturėtų dubliuotis su privačiu finansavimu ar jo pakeisti, taip pat neturėtų iškraipyti konkurencijos vidaus rinkoje, bet, kiek tai susiję su jau veikiančiomis vietos valstybinėmis ir privačiomis garantijų sistemomis, turėtų paskatinti jų integravimą į tokias sistemas pirmiausia siekiant padidinti ir išplėsti realią galutinių paramos gavėjų, kurie yra MVĮ, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB
   (12)

  , gaunamą naudą, kad būtų užtikrintas tikras priemonių papildomumas; [27 pakeit.] |
| --- | --- |

(26a)

„InvestEU“ fondo lėšomis per ES arba valstybių narių skyrius remiami veiksmai neturėtų dubliuotis su privačiu finansavimu ar jo pakeisti, taip pat neturėtų iškraipyti konkurencijos vidaus rinkoje, bet, kiek tai susiję su jau veikiančiomis vietos valstybinėmis ir privačiomis garantijų sistemomis, turėtų paskatinti jų integravimą į tokias sistemas pirmiausia siekiant padidinti ir išplėsti realią galutinių paramos gavėjų, kurie yra MVĮ, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB
   (12)

  , gaunamą naudą, kad būtų užtikrintas tikras priemonių papildomumas; [27 pakeit.]

| (26b) | be galimybės gauti finansavimą, taip pat svarbu turėti galimybę naudotis įgūdžiais, įskaitant valdymo įgūdžius ir žinias, nes tai yra esminiai veiksniai, dėl kurių MVĮ gali naudotis esamais fondais, diegti inovacijas, konkuruoti ir plėstis. Todėl įgyvendinant finansines priemones, kaip numatyta pagal „InvestEU“ fondą, turėtų būti taikoma tinkamos mentorystės politika, ugdomojo vadovavimo schemos ir teikiamos žiniomis pagrįstos verslo paslaugos; [28 pakeit.] |
| --- | --- |

(26b)

be galimybės gauti finansavimą, taip pat svarbu turėti galimybę naudotis įgūdžiais, įskaitant valdymo įgūdžius ir žinias, nes tai yra esminiai veiksniai, dėl kurių MVĮ gali naudotis esamais fondais, diegti inovacijas, konkuruoti ir plėstis. Todėl įgyvendinant finansines priemones, kaip numatyta pagal „InvestEU“ fondą, turėtų būti taikoma tinkamos mentorystės politika, ugdomojo vadovavimo schemos ir teikiamos žiniomis pagrįstos verslo paslaugos; [28 pakeit.]

| (27) | programa veiksmingai turėtų būti užtikrinama parama MVĮ per visą jų gyvavimo ciklą
  , teikiant paramą nuo projekto rengimo iki komercializacijos ir patekimo į rinką bei skatinant verslo įmonių tinklų kūrimą
  . Programa turėtų būti grindžiama unikaliomis žiniomis ir su MVĮ ir pramonės

  ekonomikos bei verslo
  sektoriais susijusia įgyta kompetencija ir ilgalaike patirtimi dirbant su Europos, nacionalinėmis arba regiono suinteresuotomis šalimis. Ši parama turėtų būti pagrįsta sėkminga Europos įmonių tinklo patirtimi naudojant vieno langelio sistemą siekiant didinti MVĮ konkurencingumą ir plėsti jų verslą vidaus rinkoje ir už jos ribų. Pasitelkus šį tinklą ketinama toliau teikti paslaugas kitų Sąjungos programų vardu, visų pirma „Horizontas 2020“ programos vardu, ir šiam tikslui naudoti tų programų finansinius išteklius.
  Ji taip pat turėtų remti aktyvesnį MVĮ atstovaujančios organizacijos dalyvavimą rengiant bendrosios rinkos politikos iniciatyvą, pvz., viešųjų pirkimų, standartizavimo procesų ir intelektinės nuosavybės sistemų srityse. Tinklas taip pat turėtų padidinti veiksmų skaičių, teikdamas MVĮ tikslingesnes konsultacijas, rengdamas projektus ir padėdamas kurti tinklus bei vykdyti technologines ir organizacines permainas. Tinklas taip pat turėtų stiprinti bendradarbiavimą ir ryšius su kitais konsultacijų centrais, įsteigtais pagal Skaitmeninę programą ir „InvestEU“, dėl galimybės gauti finansavimą. MVĮ skirtais veiksmais tinkle taip pat turėtų būti siekiama teikti aukštos kokybės paslaugas visoje Europoje, visų pirma atkreipiant dėmesį į tas veiklos sritis ir geografines Sąjungos dalis, kuriose tinklai ir tarpininkaujantys suinteresuotieji subjektai nesuteikia tikėtinų rezultatų.
  Taip pat toliau turėtų būti taikoma
  sėkminga
  naujų verslininkų kuravimo

  mentorystės
  sistema 
  –„Erasmus“ jauniems verslininkams
  , padedanti naujiems verslininkams ar jais tapti siekiantiems asmenims pasisemti verslo
  ir vadovavimo
  patirties iš patyrusių kitų šalių verslininkų ir suteikianti galimybę ugdyti verslumo gebėjimus. Programa turėtų būti parengta taip, kad ją būtų įmanoma plėsti

  plečiama
  toliau ir didėtų

  didinama
  jos geografinė aprėptis,
  kad
  verslininkams būtų atveriama daugiau galimybių, prireikus pasitelkiant kitas Sąjungos iniciatyvas
  . Siekiant padidinti pridėtinę vertę remiant verslininkystės iniciatyvas, ypatingą dėmesį reikėtų skirti labai mažoms įmonėms ir tiems, kas mažiausiai pasinaudojo esama programa, taip pat tose srityse, kuriose verslininkystės kultūra yra labai bazinio lygmens ir kur yra daugiau kliūčių. Reikėtų dėti visas pastangas, kad būtų pasiektas pakankamai geografiškai subalansuotas lėšų paskirstymas; [29 pakeit.] |
| --- | --- |

(27)

programa veiksmingai turėtų būti užtikrinama parama MVĮ per visą jų gyvavimo ciklą
  , teikiant paramą nuo projekto rengimo iki komercializacijos ir patekimo į rinką bei skatinant verslo įmonių tinklų kūrimą
  . Programa turėtų būti grindžiama unikaliomis žiniomis ir su MVĮ ir pramonės

  ekonomikos bei verslo
  sektoriais susijusia įgyta kompetencija ir ilgalaike patirtimi dirbant su Europos, nacionalinėmis arba regiono suinteresuotomis šalimis. Ši parama turėtų būti pagrįsta sėkminga Europos įmonių tinklo patirtimi naudojant vieno langelio sistemą siekiant didinti MVĮ konkurencingumą ir plėsti jų verslą vidaus rinkoje ir už jos ribų. Pasitelkus šį tinklą ketinama toliau teikti paslaugas kitų Sąjungos programų vardu, visų pirma „Horizontas 2020“ programos vardu, ir šiam tikslui naudoti tų programų finansinius išteklius.
  Ji taip pat turėtų remti aktyvesnį MVĮ atstovaujančios organizacijos dalyvavimą rengiant bendrosios rinkos politikos iniciatyvą, pvz., viešųjų pirkimų, standartizavimo procesų ir intelektinės nuosavybės sistemų srityse. Tinklas taip pat turėtų padidinti veiksmų skaičių, teikdamas MVĮ tikslingesnes konsultacijas, rengdamas projektus ir padėdamas kurti tinklus bei vykdyti technologines ir organizacines permainas. Tinklas taip pat turėtų stiprinti bendradarbiavimą ir ryšius su kitais konsultacijų centrais, įsteigtais pagal Skaitmeninę programą ir „InvestEU“, dėl galimybės gauti finansavimą. MVĮ skirtais veiksmais tinkle taip pat turėtų būti siekiama teikti aukštos kokybės paslaugas visoje Europoje, visų pirma atkreipiant dėmesį į tas veiklos sritis ir geografines Sąjungos dalis, kuriose tinklai ir tarpininkaujantys suinteresuotieji subjektai nesuteikia tikėtinų rezultatų.
  Taip pat toliau turėtų būti taikoma
  sėkminga
  naujų verslininkų kuravimo

  mentorystės
  sistema 
  –„Erasmus“ jauniems verslininkams
  , padedanti naujiems verslininkams ar jais tapti siekiantiems asmenims pasisemti verslo
  ir vadovavimo
  patirties iš patyrusių kitų šalių verslininkų ir suteikianti galimybę ugdyti verslumo gebėjimus. Programa turėtų būti parengta taip, kad ją būtų įmanoma plėsti

  plečiama
  toliau ir didėtų

  didinama
  jos geografinė aprėptis,
  kad
  verslininkams būtų atveriama daugiau galimybių, prireikus pasitelkiant kitas Sąjungos iniciatyvas
  . Siekiant padidinti pridėtinę vertę remiant verslininkystės iniciatyvas, ypatingą dėmesį reikėtų skirti labai mažoms įmonėms ir tiems, kas mažiausiai pasinaudojo esama programa, taip pat tose srityse, kuriose verslininkystės kultūra yra labai bazinio lygmens ir kur yra daugiau kliūčių. Reikėtų dėti visas pastangas, kad būtų pasiektas pakankamai geografiškai subalansuotas lėšų paskirstymas; [29 pakeit.]

| (27a) | reikėtų dėti daugiau pastangų siekiant sumažinti administracinę naštą ir padidinti programų prieinamumą, kad būtų galima sumažinti MVĮ ir labai mažų įmonių išlaidas, atsirandančias dėl sudėtingo paraiškų teikimo proceso ir dalyvavimo reikalavimų. Valstybės narės taip pat turėtų apsvarstyti galimybę sukurti bendrą informacinį punktą įmonėms, suinteresuotoms naudoti Sąjungos lėšas, veikiantį vieno langelio principu. Vertinimo procedūra turėtų būti kuo paprastesnė ir greitesnė, kad būtų galima laiku pasinaudoti programos teikiama nauda; [30 pakeit.] |
| --- | --- |

(27a)

reikėtų dėti daugiau pastangų siekiant sumažinti administracinę naštą ir padidinti programų prieinamumą, kad būtų galima sumažinti MVĮ ir labai mažų įmonių išlaidas, atsirandančias dėl sudėtingo paraiškų teikimo proceso ir dalyvavimo reikalavimų. Valstybės narės taip pat turėtų apsvarstyti galimybę sukurti bendrą informacinį punktą įmonėms, suinteresuotoms naudoti Sąjungos lėšas, veikiantį vieno langelio principu. Vertinimo procedūra turėtų būti kuo paprastesnė ir greitesnė, kad būtų galima laiku pasinaudoti programos teikiama nauda; [30 pakeit.]

| (28) | grupės – tai strateginė MVĮ konkurencingumo paramos ir MVĮ plėtros priemonė, nes šios grupės kuria palankią verslo aplinką
  , didina tvarią pramonės bei paslaugų plėtrą bei stiprina regionų ekonominę plėtrą kuriant kokybiškas darbo vietas
  . Bendrosios grupės iniciatyvos turėtų pasiekti kritinę masę, nes tai paspartintų MVĮ plėtrą. Susiedamos specializuotas ekosistemas, grupės atveria MVĮ naujų verslo galimybių ir veiksmingiau integruoja jas į Europos ir pasaulines strategines vertės grandines. Reikėtų remti tarpvalstybinės partnerystės strategijų rengimą ir bendros veiklos vykdymą; šią veiklą rems Europos klasterių bendradarbiavimo platforma. Tvarioji partnerystė turėtų būti skatinama užtikrinant nuolatinį finansavimą, jeigu veiklos rezultatai ir dalyvavimas atitiks gairėse nustatytuosius. Pasitelkus grupių organizacijas Tiesioginė parama MVĮ turėtų būti teikiama
  per klasterių organizacijas:
  pažangiųjų technologijų, naujų verslo modelių, mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir efektyviu išteklių naudojimu pagrįstiems

  naudojimui
  ,
  naujiems verslo modeliams
  , sprendimams kūrybingumui ir projektams, kvalifikacijos kėlimui, talentų pritraukimui, verslumo skatinimui ir tarptautinimui. Kiti specializuotos MVĮ paramos dalyviai turėtų būti susiję, kad pramonės pertvarkymas ir išmaniųjų specializuotųjų strategijų įgyvendinimas būtų lengvesnis. Taigi, programa turėtų būti prisidedama siekiant augimo ir plėtojant ryšius

  padedama siekti tvarios ekonominės plėtros ir kurti sąsajas
  su Sąjungos (skaitmeniniais) inovacijų centrais ir teikiant investicijas

  investicijomis
  pagal sanglaudos politiką ir programą „Europos horizontas“. Taip pat galima sąveika ir su „Erasmus“ programa; [31 pakeit.] |
| --- | --- |

(28)

grupės – tai strateginė MVĮ konkurencingumo paramos ir MVĮ plėtros priemonė, nes šios grupės kuria palankią verslo aplinką
  , didina tvarią pramonės bei paslaugų plėtrą bei stiprina regionų ekonominę plėtrą kuriant kokybiškas darbo vietas
  . Bendrosios grupės iniciatyvos turėtų pasiekti kritinę masę, nes tai paspartintų MVĮ plėtrą. Susiedamos specializuotas ekosistemas, grupės atveria MVĮ naujų verslo galimybių ir veiksmingiau integruoja jas į Europos ir pasaulines strategines vertės grandines. Reikėtų remti tarpvalstybinės partnerystės strategijų rengimą ir bendros veiklos vykdymą; šią veiklą rems Europos klasterių bendradarbiavimo platforma. Tvarioji partnerystė turėtų būti skatinama užtikrinant nuolatinį finansavimą, jeigu veiklos rezultatai ir dalyvavimas atitiks gairėse nustatytuosius. Pasitelkus grupių organizacijas Tiesioginė parama MVĮ turėtų būti teikiama
  per klasterių organizacijas:
  pažangiųjų technologijų, naujų verslo modelių, mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir efektyviu išteklių naudojimu pagrįstiems

  naudojimui
  ,
  naujiems verslo modeliams
  , sprendimams kūrybingumui ir projektams, kvalifikacijos kėlimui, talentų pritraukimui, verslumo skatinimui ir tarptautinimui. Kiti specializuotos MVĮ paramos dalyviai turėtų būti susiję, kad pramonės pertvarkymas ir išmaniųjų specializuotųjų strategijų įgyvendinimas būtų lengvesnis. Taigi, programa turėtų būti prisidedama siekiant augimo ir plėtojant ryšius

  padedama siekti tvarios ekonominės plėtros ir kurti sąsajas
  su Sąjungos (skaitmeniniais) inovacijų centrais ir teikiant investicijas

  investicijomis
  pagal sanglaudos politiką ir programą „Europos horizontas“. Taip pat galima sąveika ir su „Erasmus“ programa; [31 pakeit.]

| (28a) | įgyvendinant šią programą galėtų būti padedama labai mažoms įmonėms ir MVĮ užmegzti daugiau ryšių su universitetais, mokslinių tyrimų centrais ir kitomis su žinių kūrimu ir sklaida susijusiomis institucijomis ir (arba) šiuos ryšius sustiprinti. Ši sąsaja galėtų padėti pagerinti įmonių gebėjimus spręsti strateginius uždavinius, kurių kyla naujoje tarptautinėje aplinkoje; [32 pakeit.] |
| --- | --- |

(28a)

įgyvendinant šią programą galėtų būti padedama labai mažoms įmonėms ir MVĮ užmegzti daugiau ryšių su universitetais, mokslinių tyrimų centrais ir kitomis su žinių kūrimu ir sklaida susijusiomis institucijomis ir (arba) šiuos ryšius sustiprinti. Ši sąsaja galėtų padėti pagerinti įmonių gebėjimus spręsti strateginius uždavinius, kurių kyla naujoje tarptautinėje aplinkoje; [32 pakeit.]

| (28b) | MVĮ dėl savo mažesnio dydžio susiduria su specifinėmis augimo kliūtimis ir nemažais sunkumais didindamos ir plėsdamos savo verslo veiklą. Sąjunga teikia paramą veiklos plėtimui, daugiausia dėmesio skirdama inovacijoms, susijusioms su moksliniais tyrimais, visų pirma pasitelkiant MVĮ priemonę ir neseniai pagal programą „Horizontas 2020“ pradėtą Europos inovacijų tarybos bandomąjį projektą. Remiantis MVĮ priemonės darbo metodais ir patirtimi, pagal Bendrosios rinkos programą taip pat turėtų būti teikiama parama MVĮ veiklos plėtimui, papildanti naująją Europos inovacijų tarybos iniciatyvą pagal programą „Europos horizontas“, ypatingą dėmesį skiriančią proveržio inovacijoms. Vykdant MVĮ veiklos plėtimo veiksmus pagal šią programą daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama, pvz., siekiui padėti MVĮ plėsti veiklą pasitelkiant komercializaciją, tarptautinimą ir į rinką orientuotas galimybes; [33 pakeit.] |
| --- | --- |

(28b)

MVĮ dėl savo mažesnio dydžio susiduria su specifinėmis augimo kliūtimis ir nemažais sunkumais didindamos ir plėsdamos savo verslo veiklą. Sąjunga teikia paramą veiklos plėtimui, daugiausia dėmesio skirdama inovacijoms, susijusioms su moksliniais tyrimais, visų pirma pasitelkiant MVĮ priemonę ir neseniai pagal programą „Horizontas 2020“ pradėtą Europos inovacijų tarybos bandomąjį projektą. Remiantis MVĮ priemonės darbo metodais ir patirtimi, pagal Bendrosios rinkos programą taip pat turėtų būti teikiama parama MVĮ veiklos plėtimui, papildanti naująją Europos inovacijų tarybos iniciatyvą pagal programą „Europos horizontas“, ypatingą dėmesį skiriančią proveržio inovacijoms. Vykdant MVĮ veiklos plėtimo veiksmus pagal šią programą daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama, pvz., siekiui padėti MVĮ plėsti veiklą pasitelkiant komercializaciją, tarptautinimą ir į rinką orientuotas galimybes; [33 pakeit.]

| (29) | kūrybiškumas ir inovacijos
  , technologinis bei organizacinis pertvarkymas, didesnis gamybos procesų tvarumas, visų pirma didesnis išteklių naudojimo ir energijos vartojimo efektyvumas
   – labai svarbūs veiksniai, užtikrinantys Sąjungos pramonės vertės grandinės konkurencingumą. Jie iš esmės skatina
  verslo ir
  pramonės
  sektorių
  modernizavimą ir prisideda prie pažangaus, įtraukaus ir tvaraus augimo. Tačiau MVĮ jais naudojasi pernelyg lėtai. Todėl programa turėtų būti remiami tiksliniai veiksmai, tinklai ir partnerystės diegiant kūryba grindžiamas inovacijas į pramonės vertės grandinę; [34 pakeit.] |
| --- | --- |

(29)

kūrybiškumas ir inovacijos
  , technologinis bei organizacinis pertvarkymas, didesnis gamybos procesų tvarumas, visų pirma didesnis išteklių naudojimo ir energijos vartojimo efektyvumas
   – labai svarbūs veiksniai, užtikrinantys Sąjungos pramonės vertės grandinės konkurencingumą. Jie iš esmės skatina
  verslo ir
  pramonės
  sektorių
  modernizavimą ir prisideda prie pažangaus, įtraukaus ir tvaraus augimo. Tačiau MVĮ jais naudojasi pernelyg lėtai. Todėl programa turėtų būti remiami tiksliniai veiksmai, tinklai ir partnerystės diegiant kūryba grindžiamas inovacijas į pramonės vertės grandinę; [34 pakeit.]

| (29a) | pripažįsta, kad MVĮ skirta priemonė „Horizontas 2020“ iki šiol buvo labai sėkmingai taikoma verslininkams, teikiant tiek I-ojo, tiek II-ojo etapo dotacijas ir padedant jiems plėtoti naują verslo idėją ir išbandyti bei sukurti prototipą. Nors atrankos procesas jau dabar yra labai griežtas, daugelio labai gerų projektų nepavyksta finansuoti dėl ribotų finansinių išteklių. Įgyvendinimas pasitelkiant Mažųjų ir vidutinių įmonių reikalų vykdomąją įstaigą (EASME) buvo labai veiksmingas. Nors toje programoje daugiausia dėmesio skiriama aukštųjų technologijų projektams, šios programos metodika turėtų būti taikoma visoms besiplečiančioms MVĮ; [35 pakeit.] |
| --- | --- |

(29a)

pripažįsta, kad MVĮ skirta priemonė „Horizontas 2020“ iki šiol buvo labai sėkmingai taikoma verslininkams, teikiant tiek I-ojo, tiek II-ojo etapo dotacijas ir padedant jiems plėtoti naują verslo idėją ir išbandyti bei sukurti prototipą. Nors atrankos procesas jau dabar yra labai griežtas, daugelio labai gerų projektų nepavyksta finansuoti dėl ribotų finansinių išteklių. Įgyvendinimas pasitelkiant Mažųjų ir vidutinių įmonių reikalų vykdomąją įstaigą (EASME) buvo labai veiksmingas. Nors toje programoje daugiausia dėmesio skiriama aukštųjų technologijų projektams, šios programos metodika turėtų būti taikoma visoms besiplečiančioms MVĮ; [35 pakeit.]

| (29b) | MVĮ skirti veiksmai taip pat turėtų būti orientuoti į sektorius, kurie pasižymi dideliu augimu ir socialiniu potencialu, taip pat didele MVĮ dalimi. Turizmas yra ypatingas Sąjungos ekonomikos sektorius, reikšmingai prisidedantis prie Sąjungos BVP ir daugiausia vykdomas MVĮ. Sąjunga turėtų tęsti ir stiprinti šio sektoriaus specifiką remiančius veiksmus; [36 pakeit.] |
| --- | --- |

(29b)

MVĮ skirti veiksmai taip pat turėtų būti orientuoti į sektorius, kurie pasižymi dideliu augimu ir socialiniu potencialu, taip pat didele MVĮ dalimi. Turizmas yra ypatingas Sąjungos ekonomikos sektorius, reikšmingai prisidedantis prie Sąjungos BVP ir daugiausia vykdomas MVĮ. Sąjunga turėtų tęsti ir stiprinti šio sektoriaus specifiką remiančius veiksmus; [36 pakeit.]

| (30) | Europos standartai – svarbūs vidaus rinkos veiksniai. Juos būtina taikyti norint užtikrinti įmonių, visų pirma MVĮ, konkurencingumą. Europos standartai taip pat yra esminė priemonė, kuria remiami Sąjungos teisės aktai ir kelių svarbiausių sričių politika, pvz., energetikos
  pertvarkos
  , klimato pokyčių

  kaitos ir aplinkos apsaugos
  , informacijos ir ryšių technologijos, tvaraus išteklių naudojimo
  ir antrinio perdirbimo
  , produktų saugos, vartotojų apsaugos, darbuotojų saugos, darbo sąlygų ir senstančios gyventojų populiacijos, taigi, šie standartai yra naudingi apskritai visai visuomenei
  . Vis dėlto, patirtis parodė, kad būtina patobulinti standartų rengimo spartą ir savalaikiškumą ir dėti daugiau pastangų, kad būtų įtraukti visi suinteresuotieji subjektai, įskaitant tuos, kurie atstovauja vartotojams; [37 pakeit.] |
| --- | --- |

(30)

Europos standartai – svarbūs vidaus rinkos veiksniai. Juos būtina taikyti norint užtikrinti įmonių, visų pirma MVĮ, konkurencingumą. Europos standartai taip pat yra esminė priemonė, kuria remiami Sąjungos teisės aktai ir kelių svarbiausių sričių politika, pvz., energetikos
  pertvarkos
  , klimato pokyčių

  kaitos ir aplinkos apsaugos
  , informacijos ir ryšių technologijos, tvaraus išteklių naudojimo
  ir antrinio perdirbimo
  , produktų saugos, vartotojų apsaugos, darbuotojų saugos, darbo sąlygų ir senstančios gyventojų populiacijos, taigi, šie standartai yra naudingi apskritai visai visuomenei
  . Vis dėlto, patirtis parodė, kad būtina patobulinti standartų rengimo spartą ir savalaikiškumą ir dėti daugiau pastangų, kad būtų įtraukti visi suinteresuotieji subjektai, įskaitant tuos, kurie atstovauja vartotojams; [37 pakeit.]

| (31) | standartizavimo veikla Europoje reglamentuojama Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1025/2012 (13), ji vykdoma taikant ilgalaikę viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, be kurios nebūtų įmanoma pasiekti tame reglamente iškeltų tikslų, ir Sąjungos bendrosios bei sektorių standartizavimo politikos tikslų; |
| --- | --- |

(31)

standartizavimo veikla Europoje reglamentuojama Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1025/2012 (13), ji vykdoma taikant ilgalaikę viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, be kurios nebūtų įmanoma pasiekti tame reglamente iškeltų tikslų, ir Sąjungos bendrosios bei sektorių standartizavimo politikos tikslų;

| (32) | tinkamai veikianti bendra finansinės atskaitomybės sistema yra labai svarbi vidaus rinkai, veiksmingam kapitalo

  finansų
  rinkų veikimui ir integruotos finansinių paslaugų rinkos įgyvendinimui naudojant
  bankų sąjungą ir
  kapitalo rinkų sąjungą; [38 pakeit.] |
| --- | --- |

(32)

tinkamai veikianti bendra finansinės atskaitomybės sistema yra labai svarbi vidaus rinkai, veiksmingam kapitalo

  finansų
  rinkų veikimui ir integruotos finansinių paslaugų rinkos įgyvendinimui naudojant
  bankų sąjungą ir
  kapitalo rinkų sąjungą; [38 pakeit.]

| (33) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 (14) Tarptautinių apskaitos standartų valdybos priimti tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai (TFAS) ir susiję TFAS aiškinimo komiteto išaiškinimai turėtų būti įtraukti į Sąjungos teisę, kad juos galėtų taikyti bendrovės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje Sąjungos rinkoje, tik tuo atveju, jei IFRS atitinka tame reglamente nustatytus kriterijus, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES (15) 4 straipsnio 3 dalyje nustatytą reikalavimą, kad ataskaitos apibūdintų tikrą ir teisingą vaizdą ir kad jos prisidėtų prie Europos visuomenės gerovės. Tokius tarptautinius apskaitos standartus reikia parengti skaidraus ir demokratinę atskaitomybę užtikrinančio proceso metu. IFRS daro didelę įtaką vidaus rinkos veikimui, todėl Sąjunga yra tiesiogiai suinteresuota užtikrinti, kad naudojant IFRS rengimo ir tvirtinimo procesą būtų rengiami vidaus rinkos teisės sistemos reikalavimus atitinkantys standartai. Todėl svarbu nustatyti tinkamą IFRS fondo finansavimo tvarką; |
| --- | --- |

(33)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 (14) Tarptautinių apskaitos standartų valdybos priimti tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai (TFAS) ir susiję TFAS aiškinimo komiteto išaiškinimai turėtų būti įtraukti į Sąjungos teisę, kad juos galėtų taikyti bendrovės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje Sąjungos rinkoje, tik tuo atveju, jei IFRS atitinka tame reglamente nustatytus kriterijus, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES (15) 4 straipsnio 3 dalyje nustatytą reikalavimą, kad ataskaitos apibūdintų tikrą ir teisingą vaizdą ir kad jos prisidėtų prie Europos visuomenės gerovės. Tokius tarptautinius apskaitos standartus reikia parengti skaidraus ir demokratinę atskaitomybę užtikrinančio proceso metu. IFRS daro didelę įtaką vidaus rinkos veikimui, todėl Sąjunga yra tiesiogiai suinteresuota užtikrinti, kad naudojant IFRS rengimo ir tvirtinimo procesą būtų rengiami vidaus rinkos teisės sistemos reikalavimus atitinkantys standartai. Todėl svarbu nustatyti tinkamą IFRS fondo finansavimo tvarką;

| (34) | atsižvelgiant į Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės (EFRAG) vaidmenį vertinant, ar IFRS atitinka Sąjungos bendrovių teisės ir politikos reikalavimus, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1606/2002, Sąjungai būtina užtikrinti stabilų EFRAG finansavimą, taigi ir prisidėti skiriant lėšų. EFRAG techninė veikla turėtų būti daugiausia techninių rekomendacijų Komisijai dėl IFRS tvirtinimo rengimas, taip pat tinkamas dalyvavimas tokių IFRS rengimo procese ir turėtų užtikrinti, kad tarptautinių standartų nustatymo procese būtų tinkamai atsižvelgiama į Sąjungos interesus. Šie interesai turėtų apimti atsargumo principą, Direktyvoje 2013/34/ES nustatyto reikalavimo dėl tikro ir teisingo vaizdo pateikimo ir Reglamente (EB) Nr. 1606/2002 apibrėžtą Europos visuomenės gerovę atsižvelgiant į IFRS poveikį finansiniam stabilumui ir ekonomikai. Taip pat reikėtų įsteigti Europos bendrovių ataskaitų laboratoriją kaip Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės (EFRAG) dalį, kad būtų skatinamos inovacijos ir kaupiama geriausia bendrovių ataskaitų patirtis. Šiame forume bendrovės ir investuotojai galėtų dalytis geriausia patirtimi, visų pirma nefinansinių ataskaitų ir tvarumo ataskaitų klausimais; |
| --- | --- |

(34)

atsižvelgiant į Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės (EFRAG) vaidmenį vertinant, ar IFRS atitinka Sąjungos bendrovių teisės ir politikos reikalavimus, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1606/2002, Sąjungai būtina užtikrinti stabilų EFRAG finansavimą, taigi ir prisidėti skiriant lėšų. EFRAG techninė veikla turėtų būti daugiausia techninių rekomendacijų Komisijai dėl IFRS tvirtinimo rengimas, taip pat tinkamas dalyvavimas tokių IFRS rengimo procese ir turėtų užtikrinti, kad tarptautinių standartų nustatymo procese būtų tinkamai atsižvelgiama į Sąjungos interesus. Šie interesai turėtų apimti atsargumo principą, Direktyvoje 2013/34/ES nustatyto reikalavimo dėl tikro ir teisingo vaizdo pateikimo ir Reglamente (EB) Nr. 1606/2002 apibrėžtą Europos visuomenės gerovę atsižvelgiant į IFRS poveikį finansiniam stabilumui ir ekonomikai. Taip pat reikėtų įsteigti Europos bendrovių ataskaitų laboratoriją kaip Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės (EFRAG) dalį, kad būtų skatinamos inovacijos ir kaupiama geriausia bendrovių ataskaitų patirtis. Šiame forume bendrovės ir investuotojai galėtų dalytis geriausia patirtimi, visų pirma nefinansinių ataskaitų ir tvarumo ataskaitų klausimais;

| (35) | kalbant apie teisės aktais nustatyto audito sritį, 2005 m. Stebėsenos grupė (tarptautinė organizacija, atsakinga už Tarptautinės buhalterių federacijos (TBF) valdymo reformos priežiūrą) įsteigė Viešojo intereso priežiūros tarybą (PIOB). PIOB vaidmuo – prižiūrėti procesą, kurio rezultatas – tarptautinių audito standartų (ISA) priėmimas – ir kitą su viešuoju interesu susijusią TBF veiklą. ISA gali būti patvirtinami ir taikomi Sąjungoje, jeigu jie visų pirma parengti laikantis tinkamos procedūros, viešosios priežiūros ir skaidrumo, kaip reikalaujama pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/43/EB 26 straipsnį (16). Atsižvelgiant ISA taikymą Sąjungoje ir į svarbų PIOB vaidmenį užtikrinant, kad ISA atitiktų Direktyvos 2006/43/EB reikalavimus, reikia numatyti tinkamus susitarimus dėl PIOB finansavimo; |
| --- | --- |

(35)

kalbant apie teisės aktais nustatyto audito sritį, 2005 m. Stebėsenos grupė (tarptautinė organizacija, atsakinga už Tarptautinės buhalterių federacijos (TBF) valdymo reformos priežiūrą) įsteigė Viešojo intereso priežiūros tarybą (PIOB). PIOB vaidmuo – prižiūrėti procesą, kurio rezultatas – tarptautinių audito standartų (ISA) priėmimas – ir kitą su viešuoju interesu susijusią TBF veiklą. ISA gali būti patvirtinami ir taikomi Sąjungoje, jeigu jie visų pirma parengti laikantis tinkamos procedūros, viešosios priežiūros ir skaidrumo, kaip reikalaujama pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/43/EB 26 straipsnį (16). Atsižvelgiant ISA taikymą Sąjungoje ir į svarbų PIOB vaidmenį užtikrinant, kad ISA atitiktų Direktyvos 2006/43/EB reikalavimus, reikia numatyti tinkamus susitarimus dėl PIOB finansavimo;

| (36) | Sąjunga prisideda prie aukšto lygio vartotojų apsaugos užtikrinimo, galios suteikimo vartotojams ir siekia, kad vidaus rinkoje jiems būtų skiriama daugiausia dėmesio, šiuo tikslu remdama ir papildydama valstybių narių politiką, kuria siekiama užtikrinti, kad piliečiai, kaip vartotojai, galėtų pasinaudoti visais vidaus rinkos privalumais ir kad piliečiams naudojantis šiais privalumais konkrečiomis priemonėmis būtų tinkamai užtikrintas jų saugumas ir teisinių bei ekonominių interesų apsauga; Sąjunga taip pat privalo užtikrinti, kad vartotojų ir produktų saugos įstatymai būti tinkamai ir vienodai taikomi vietoje ir kad verslo subjektai galėtų naudotis vienodomis sąlygomis ir sąžininga konkurencija vidaus rinkoje. Be to, būtina suteikti galią vartotojams, juos skatinti ir padėti jiems rinktis tvarius
  ir informacija pagrįstus
  sprendimus ir taip prisidėti prie tvarios, energiją ir išteklius efektyviai naudojančios žiedinės ekonomikos; [39 pakeit.] |
| --- | --- |

(36)

Sąjunga prisideda prie aukšto lygio vartotojų apsaugos užtikrinimo, galios suteikimo vartotojams ir siekia, kad vidaus rinkoje jiems būtų skiriama daugiausia dėmesio, šiuo tikslu remdama ir papildydama valstybių narių politiką, kuria siekiama užtikrinti, kad piliečiai, kaip vartotojai, galėtų pasinaudoti visais vidaus rinkos privalumais ir kad piliečiams naudojantis šiais privalumais konkrečiomis priemonėmis būtų tinkamai užtikrintas jų saugumas ir teisinių bei ekonominių interesų apsauga; Sąjunga taip pat privalo užtikrinti, kad vartotojų ir produktų saugos įstatymai būti tinkamai ir vienodai taikomi vietoje ir kad verslo subjektai galėtų naudotis vienodomis sąlygomis ir sąžininga konkurencija vidaus rinkoje. Be to, būtina suteikti galią vartotojams, juos skatinti ir padėti jiems rinktis tvarius
  ir informacija pagrįstus
  sprendimus ir taip prisidėti prie tvarios, energiją ir išteklius efektyviai naudojančios žiedinės ekonomikos; [39 pakeit.]

| (37) | programa turėtų padėti didinti vartotojų, verslo subjektų, pilietinės visuomenės ir valdžios institucijų informuotumą apie Sąjungos vartotojų ir saugos įstatymus bei vartotojams ir nacionalinėms arba visos Sąjungos vartotojų atstovų organizacijoms suteikiant galias, visų pirma remiant Bureau Européen des Unions de Consommateurs (BEUC – Europos vartotojų organizacijų asociaciją), kuri įsteigta jau senokai, ir laikoma pripažinta NVO, atstovaujančia su visomis atitinkamomis Sąjungos politikos sritimis susijusiems vartotojų interesams, ir su standartizavimo klausimais susijusius vartotojų interesams atstovaujančią Europos vartotojų atstovavimo standartizacijos srityje koordinavimo asociaciją (ANEC). Vykdant minėtą veiklą ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas naujiems rinkos poreikiams, susijusiems su tvaraus vartojimo skatinimu ir pažeidžiamumo prevencija bei ekonomikos skaitmeninimo keliamais uždaviniais

  , visų pirma veiksmams, kuriais sprendžiama suplanuoto produktų nusidėvėjimo problema ir siekiama užkirsti kelią pažeidžiamumui, taip pat iššūkiams, kuriuos kelia ekonomikos skaitmeninimas, susietieji produktai, daiktų internetas, dirbtinis intelektas ir algoritmų naudojimas
  arba naujų vartojimo įpročių formavimu ir

  formavimas ir naujų
  verslo modelių kūrimu

  kūrimas, kaip antai bendradarbiaujamosios ekonomikos ir socialinio verslumo
  . Programa turėtų remti atitinkamos informacijos apie rinkas,
  be kita ko, apie veiksmus, kuriais siekiama didinti produkto atsekamumą tiekimo grandinėje, kokybės standartus visoje Sąjungoje ir dvejopos produktų kokybės klausimo sprendimo būdus,
  politikos uždavinius,
  naujai
  iškylančius klausimus ir elgsenas, rinkimą bei Sąjungos vartotojų suvestinių skelbimą; [40 pakeit.] |
| --- | --- |

(37)

programa turėtų padėti didinti vartotojų, verslo subjektų, pilietinės visuomenės ir valdžios institucijų informuotumą apie Sąjungos vartotojų ir saugos įstatymus bei vartotojams ir nacionalinėms arba visos Sąjungos vartotojų atstovų organizacijoms suteikiant galias, visų pirma remiant Bureau Européen des Unions de Consommateurs (BEUC – Europos vartotojų organizacijų asociaciją), kuri įsteigta jau senokai, ir laikoma pripažinta NVO, atstovaujančia su visomis atitinkamomis Sąjungos politikos sritimis susijusiems vartotojų interesams, ir su standartizavimo klausimais susijusius vartotojų interesams atstovaujančią Europos vartotojų atstovavimo standartizacijos srityje koordinavimo asociaciją (ANEC). Vykdant minėtą veiklą ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas naujiems rinkos poreikiams, susijusiems su tvaraus vartojimo skatinimu ir pažeidžiamumo prevencija bei ekonomikos skaitmeninimo keliamais uždaviniais

  , visų pirma veiksmams, kuriais sprendžiama suplanuoto produktų nusidėvėjimo problema ir siekiama užkirsti kelią pažeidžiamumui, taip pat iššūkiams, kuriuos kelia ekonomikos skaitmeninimas, susietieji produktai, daiktų internetas, dirbtinis intelektas ir algoritmų naudojimas
  arba naujų vartojimo įpročių formavimu ir

  formavimas ir naujų
  verslo modelių kūrimu

  kūrimas, kaip antai bendradarbiaujamosios ekonomikos ir socialinio verslumo
  . Programa turėtų remti atitinkamos informacijos apie rinkas,
  be kita ko, apie veiksmus, kuriais siekiama didinti produkto atsekamumą tiekimo grandinėje, kokybės standartus visoje Sąjungoje ir dvejopos produktų kokybės klausimo sprendimo būdus,
  politikos uždavinius,
  naujai
  iškylančius klausimus ir elgsenas, rinkimą bei Sąjungos vartotojų suvestinių skelbimą; [40 pakeit.]

| (38) | programa turėtų būti remiamos nacionalinės kompetentingos institucijos, įskaitant atsakingas už produktų saugos stebėseną, kurios visų pirma veikia išvien su pavojingų produktų Sąjungos ankstyvojo perspėjimo sistema. Programa taip pat turėtų būti remiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/95/EB (17) ir Reglamento (EB) Nr. 765/2008 dėl vartotojų apsaugos ir produktų saugos įgyvendinimo užtikrinimas bei Vartotojų apsaugos bendradarbiavimo tinklas ir tarptautinis bendradarbiavimas tarp trečiųjų valstybių atitinkamų valdžios institucijų ir Sąjungos. Programa taip pat turėtų būti siekiama užtikrinti visų vartotojų ir komercinės veiklos subjektų galimybes naudotis kokybišku neteisminiu ginčų sprendimu, elektroniniu ginčų sprendimu ir informacija

  gauti informacijos
  apie
  dalyvavimo
  teisių gynimo
  bylose mažiausiomis sąnaudomis procesą
  ; [41 pakeit.] |
| --- | --- |

(38)

programa turėtų būti remiamos nacionalinės kompetentingos institucijos, įskaitant atsakingas už produktų saugos stebėseną, kurios visų pirma veikia išvien su pavojingų produktų Sąjungos ankstyvojo perspėjimo sistema. Programa taip pat turėtų būti remiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/95/EB (17) ir Reglamento (EB) Nr. 765/2008 dėl vartotojų apsaugos ir produktų saugos įgyvendinimo užtikrinimas bei Vartotojų apsaugos bendradarbiavimo tinklas ir tarptautinis bendradarbiavimas tarp trečiųjų valstybių atitinkamų valdžios institucijų ir Sąjungos. Programa taip pat turėtų būti siekiama užtikrinti visų vartotojų ir komercinės veiklos subjektų galimybes naudotis kokybišku neteisminiu ginčų sprendimu, elektroniniu ginčų sprendimu ir informacija

  gauti informacijos
  apie
  dalyvavimo
  teisių gynimo
  bylose mažiausiomis sąnaudomis procesą
  ; [41 pakeit.]

| (39) | programa taip pat turėtų būti remiamas
  Europos vartotojų centrų tinklas
  , kuris
  padeda vartotojams naudotis Sąjungos vartotojų teisėmis, kai prekes ir paslaugas jie perka kitos valstybės vidaus rinkoje ir EEE, pvz., internetu arba keliaudami. 30 centrų jungiantis tinklas, bendrai finansuojamas pagal Sąjungos vartotojų programas, jau ilgiau kaip 10 metų sugeba užtikrinti pridėtinę vertę ir taip stiprinti vartotojų ir komercinės veiklos subjekto pasitikėjimą vidaus rinka. Šis tinklas per metus išnagrinėja daugiau kaip 100 000 vartotojų užklausų ir palaiko ryšį su piliečiais per spaudą ir vykdydamas internetinę informavimo veiklą. Jis laikomas vienu iš labiausiai vertinamų Sąjungos piliečiams pagalbą teikiančių tinklų ir dauguma iš jo centrų turi vidaus rinkos teisės klausimais kompetentingus kontaktinius centrus, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/123/EB (18), o iš šio tinklo vertinimo matyti poreikis tęsti jo veiklą.
  Europos vartotojų centrų tinklas taip pat gali būti svarbus informacijos apie iššūkius ir problemas, su kuriais vartotojai susiduria vietos lygmeniu ir kurie yra svarbūs formuojant Sąjungos politiką ir ginant vartotojų interesus, šaltinis. Todėl programa turėtų sudaryti sąlygas kurti ir stiprinti vietos ir Sąjungos lygmeniu vartotojams atstovaujančių subjektų sinergiją ir taip stiprinti vartotojų gynimo galimybes.
  Tinklas taip pat numato su panašiomis trečiųjų valstybių institucijomis sudaryti abipusius susitarimus; [42 pakeit.] |
| --- | --- |

(39)

programa taip pat turėtų būti remiamas
  Europos vartotojų centrų tinklas
  , kuris
  padeda vartotojams naudotis Sąjungos vartotojų teisėmis, kai prekes ir paslaugas jie perka kitos valstybės vidaus rinkoje ir EEE, pvz., internetu arba keliaudami. 30 centrų jungiantis tinklas, bendrai finansuojamas pagal Sąjungos vartotojų programas, jau ilgiau kaip 10 metų sugeba užtikrinti pridėtinę vertę ir taip stiprinti vartotojų ir komercinės veiklos subjekto pasitikėjimą vidaus rinka. Šis tinklas per metus išnagrinėja daugiau kaip 100 000 vartotojų užklausų ir palaiko ryšį su piliečiais per spaudą ir vykdydamas internetinę informavimo veiklą. Jis laikomas vienu iš labiausiai vertinamų Sąjungos piliečiams pagalbą teikiančių tinklų ir dauguma iš jo centrų turi vidaus rinkos teisės klausimais kompetentingus kontaktinius centrus, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/123/EB (18), o iš šio tinklo vertinimo matyti poreikis tęsti jo veiklą.
  Europos vartotojų centrų tinklas taip pat gali būti svarbus informacijos apie iššūkius ir problemas, su kuriais vartotojai susiduria vietos lygmeniu ir kurie yra svarbūs formuojant Sąjungos politiką ir ginant vartotojų interesus, šaltinis. Todėl programa turėtų sudaryti sąlygas kurti ir stiprinti vietos ir Sąjungos lygmeniu vartotojams atstovaujančių subjektų sinergiją ir taip stiprinti vartotojų gynimo galimybes.
  Tinklas taip pat numato su panašiomis trečiųjų valstybių institucijomis sudaryti abipusius susitarimus; [42 pakeit.]

| (40) | 2017 m. gegužės mėnesį Komisijai patikrinus Sąjungos vartotojų teisės ir rinkodaros teisės tinkamumą buvo nustatyta būtinybė užtikrinti nuoseklesnį taisyklių taikymą ir palengvinti galimybę imtis teisių gynimo priemonių, jeigu pažeidus vartotojų įstatymus vartotojai patiria žalą. Siekdama, be kita ko, užtikrinti vienodą požiūrį į vartotojus visoje vidaus rinkoje kalbant apie dvigubos kokybės standartus, stipresnius

  tokiais tarpvalstybiniais atvejais, kaip reikalavimų neatitinkančių produktų pardavimas variklinių transporto priemonių sektoriuje, dvejopi produktų kokybės standartai arba dėl daugelio skrydžių atšaukimo įstrigusių keleivių problemos
  ,
  ir sustiprinti
  valstybių narių vykdymo užtikrinimo pajėgumus,
  užtikrinti
  didesnę produktų saugą, sustiprintą

  sustiprinti
  tarptautinį bendradarbiavimą ir
  atverti
  naujas galimybes naudotis teisių gynimo priemonėmis, visų pirma atstovų veiksmais, kurių imasi kvalifikuotieji subjektai,

  kvalifikuotųjų subjektų atstovaujamaisiais veiksmais
  , Komisija 2018 m. balandžio mėn. priėmė „Naujų galimybių vartotojams dokumentą“. Programa turėtų būti siekiama, be visa ko, remti vartotojų politiką ir šiuo tikslu didinti informuotumą, gausinti žinias, stiprinti pajėgumus ir keistis vartotojų organizacijų bei vartotojų apsaugos institucijų geriausia patirtimi, vykdyti tinklaveiką, atlikti rinkos tyrimus, plėsti įrodymų apie vartotojų vidaus rinkos veikimą bazę, IT sistemas ir ryšių priemones; [43 pakeit.] |
| --- | --- |

(40)

2017 m. gegužės mėnesį Komisijai patikrinus Sąjungos vartotojų teisės ir rinkodaros teisės tinkamumą buvo nustatyta būtinybė užtikrinti nuoseklesnį taisyklių taikymą ir palengvinti galimybę imtis teisių gynimo priemonių, jeigu pažeidus vartotojų įstatymus vartotojai patiria žalą. Siekdama, be kita ko, užtikrinti vienodą požiūrį į vartotojus visoje vidaus rinkoje kalbant apie dvigubos kokybės standartus, stipresnius

  tokiais tarpvalstybiniais atvejais, kaip reikalavimų neatitinkančių produktų pardavimas variklinių transporto priemonių sektoriuje, dvejopi produktų kokybės standartai arba dėl daugelio skrydžių atšaukimo įstrigusių keleivių problemos
  ,
  ir sustiprinti
  valstybių narių vykdymo užtikrinimo pajėgumus,
  užtikrinti
  didesnę produktų saugą, sustiprintą

  sustiprinti
  tarptautinį bendradarbiavimą ir
  atverti
  naujas galimybes naudotis teisių gynimo priemonėmis, visų pirma atstovų veiksmais, kurių imasi kvalifikuotieji subjektai,

  kvalifikuotųjų subjektų atstovaujamaisiais veiksmais
  , Komisija 2018 m. balandžio mėn. priėmė „Naujų galimybių vartotojams dokumentą“. Programa turėtų būti siekiama, be visa ko, remti vartotojų politiką ir šiuo tikslu didinti informuotumą, gausinti žinias, stiprinti pajėgumus ir keistis vartotojų organizacijų bei vartotojų apsaugos institucijų geriausia patirtimi, vykdyti tinklaveiką, atlikti rinkos tyrimus, plėsti įrodymų apie vartotojų vidaus rinkos veikimą bazę, IT sistemas ir ryšių priemones; [43 pakeit.]

| (41) | piliečiams visų pirma įtaką daro finansinių paslaugų rinkos veikimas

  finansų rinkų veikimas daro ypač didelę įtaką, todėl jie turėtų būti išsamiau informuojami apie susijusias teises, riziką ir naudą
  . Šios paslaugos – pagrindinis vidaus rinkos komponentas ir joms būtina stabili reglamentavimo ir priežiūros sistema, kad būtų garantuojamas finansinis stabilumas ir tvari ekonomika, tačiau taip pat užtikrinamas aukštas vartotojų apsaugos lygis ir kitos finansinės paslaugos galutiniams vartotojams, įskaitant neprofesionaliuosius investuotojus, draudėjus, santaupų turinčius asmenis, pensijų fondų narius ir gavėjus, individualius akcininkus, paskolos gavėjus ir MVĮ. Būtina

  Programa turėtų būti padedama
  išplėsti jų galimybes dalyvauti formuojant
  politiką, be kita ko, rengiant ir skleidžiant aiškią, išsamią ir naudotojui pritaikytą informaciją apie
  finansų sektoriaus politiką

  rinkose parduodamus produktus
  ; [44 pakeit.] |
| --- | --- |

(41)

piliečiams visų pirma įtaką daro finansinių paslaugų rinkos veikimas

  finansų rinkų veikimas daro ypač didelę įtaką, todėl jie turėtų būti išsamiau informuojami apie susijusias teises, riziką ir naudą
  . Šios paslaugos – pagrindinis vidaus rinkos komponentas ir joms būtina stabili reglamentavimo ir priežiūros sistema, kad būtų garantuojamas finansinis stabilumas ir tvari ekonomika, tačiau taip pat užtikrinamas aukštas vartotojų apsaugos lygis ir kitos finansinės paslaugos galutiniams vartotojams, įskaitant neprofesionaliuosius investuotojus, draudėjus, santaupų turinčius asmenis, pensijų fondų narius ir gavėjus, individualius akcininkus, paskolos gavėjus ir MVĮ. Būtina

  Programa turėtų būti padedama
  išplėsti jų galimybes dalyvauti formuojant
  politiką, be kita ko, rengiant ir skleidžiant aiškią, išsamią ir naudotojui pritaikytą informaciją apie
  finansų sektoriaus politiką

  rinkose parduodamus produktus
  ; [44 pakeit.]

| (42) | todėl programa toliau turėtų remti konkrečią veiklą, įtrauktą į 2017–2020 m. pajėgumų stiprinimo programą, siekiant labiau įtraukti vartotojus ir kitų finansines paslaugas gaunančius galutinius vartotojus formuojant Sąjungos politiką, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2017/826 (19) ir tęsiant bandomąją programą bei 2012–2017 m. parengiamuosius veiksmus. Šie veiksmai būtini siekiant politikos formuotojus supažindinti ne tik su finansų sektoriaus profesionalų, bet taip pat kitų suinteresuotųjų šalių požiūriu ir užtikrinti geresnį vartotojų interesų ir kitų finansinių paslaugų galutinių vartotojų atstovavimą. Taip būtų formuojama geresnė

  Turėtų būti nuolat plėtojama programos metodika ir geriausia praktika, susijusi su būdais, kaip padidinti vartotojų ir finansinių paslaugų galutinių naudotojų dalyvavimą siekiant nustatyti problemas, aktualias Sąjungos politikos formavimui ir vartotojų interesų apsaugai finansinių paslaugų srityje. Tai turėtų pagerinti
  finansinių paslaugų politika

  politiką
  , nes visuomenė išsamiau išmanytų finansinio reguliavimo klausimus ir išsiugdytų nuoseklesnį finansinį raštingumą.
  Šios programos viešieji ištekliai turėtų būti sutelkti į tai, kas svarbiausia galutiniams naudotojams, ir turėtų būti vengiama jais teikti bet kokios formos tiesioginę ar netiesioginę finansinę paramą privačių finansinės veiklos vykdytojų komercinei veiklai
  ; [45 pakeit.] |
| --- | --- |

(42)

todėl programa toliau turėtų remti konkrečią veiklą, įtrauktą į 2017–2020 m. pajėgumų stiprinimo programą, siekiant labiau įtraukti vartotojus ir kitų finansines paslaugas gaunančius galutinius vartotojus formuojant Sąjungos politiką, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2017/826 (19) ir tęsiant bandomąją programą bei 2012–2017 m. parengiamuosius veiksmus. Šie veiksmai būtini siekiant politikos formuotojus supažindinti ne tik su finansų sektoriaus profesionalų, bet taip pat kitų suinteresuotųjų šalių požiūriu ir užtikrinti geresnį vartotojų interesų ir kitų finansinių paslaugų galutinių vartotojų atstovavimą. Taip būtų formuojama geresnė

  Turėtų būti nuolat plėtojama programos metodika ir geriausia praktika, susijusi su būdais, kaip padidinti vartotojų ir finansinių paslaugų galutinių naudotojų dalyvavimą siekiant nustatyti problemas, aktualias Sąjungos politikos formavimui ir vartotojų interesų apsaugai finansinių paslaugų srityje. Tai turėtų pagerinti
  finansinių paslaugų politika

  politiką
  , nes visuomenė išsamiau išmanytų finansinio reguliavimo klausimus ir išsiugdytų nuoseklesnį finansinį raštingumą.
  Šios programos viešieji ištekliai turėtų būti sutelkti į tai, kas svarbiausia galutiniams naudotojams, ir turėtų būti vengiama jais teikti bet kokios formos tiesioginę ar netiesioginę finansinę paramą privačių finansinės veiklos vykdytojų komercinei veiklai
  ; [45 pakeit.]

| (43) | 2012–2013 m. įgyvendinant bandomąjį projektą ir 2014–2016 m. vykdant parengiamuosius veiksmus Komisija skyrė dotacijas dviem organizacijoms po paskelbto metinio kvietimo teikti pasiūlymus. Tos dvi organizacijos – „Finance Watch“, įsteigta suteikus Sąjungos dotacijas 2011 m. pagal Belgijos teisę kaip tarptautinė ne pelno asociacija, ir „Better finance“, kuri atsirado nuo 2009 m. keletą kartų perorganizavus ir pervadinus anksčiau egzistavusias Europos investuotojų ir akcininkų federacijas. Pagal Reglamentą (ES) 2017/826 įsteigtoje pajėgumų stiprinimo programoje šios dvi organizacijos nurodytos esančios vienintelės gavėjos. Todėl įgyvendinant programą reikia toliau bendrai finansuoti šias organizacijas. Visgi jų finansavimui turėtų būti taikoma peržiūros nuostata
  . Todėl reikėtų priminti, kad jei pajėgumų stiprinimo programa ir atitinkamas finansavimas būtų tęsiami po 2020 m. ir atsirastų kitų galimų paramos gavėjų, kvietimas teikti paraiškas turėtų būti atviras bet kokioms kitoms kriterijus tenkinančioms organizacijoms, kurios prisideda įgyvendinant programos tikslus, laikantis Reglamento (ES) 2017/826; [46 pakeit.] |
| --- | --- |

(43)

2012–2013 m. įgyvendinant bandomąjį projektą ir 2014–2016 m. vykdant parengiamuosius veiksmus Komisija skyrė dotacijas dviem organizacijoms po paskelbto metinio kvietimo teikti pasiūlymus. Tos dvi organizacijos – „Finance Watch“, įsteigta suteikus Sąjungos dotacijas 2011 m. pagal Belgijos teisę kaip tarptautinė ne pelno asociacija, ir „Better finance“, kuri atsirado nuo 2009 m. keletą kartų perorganizavus ir pervadinus anksčiau egzistavusias Europos investuotojų ir akcininkų federacijas. Pagal Reglamentą (ES) 2017/826 įsteigtoje pajėgumų stiprinimo programoje šios dvi organizacijos nurodytos esančios vienintelės gavėjos. Todėl įgyvendinant programą reikia toliau bendrai finansuoti šias organizacijas. Visgi jų finansavimui turėtų būti taikoma peržiūros nuostata
  . Todėl reikėtų priminti, kad jei pajėgumų stiprinimo programa ir atitinkamas finansavimas būtų tęsiami po 2020 m. ir atsirastų kitų galimų paramos gavėjų, kvietimas teikti paraiškas turėtų būti atviras bet kokioms kitoms kriterijus tenkinančioms organizacijoms, kurios prisideda įgyvendinant programos tikslus, laikantis Reglamento (ES) 2017/826; [46 pakeit.]

| (44) | kad
  būtų apsaugoti vartotojai ir
  vidaus rinka veiktų be trikdžių

  efektyviai ir sklandžiai
  , visoje maisto
  ir pašarų tiekimo
  grandinėje turi būti užtikrintas aukštas sveikatos apsaugos lygis. Saugi ir tvari
  žemės ūkio ir
  maisto
  produktų
  tiekimo grandinė – būtina visuomenės ir vidaus rinkos veikimo sąlyga.
  Kaip parodė pastarojo meto incidentai, pvz., kiaušinių užteršimas fipronilu 2017 m. ir arklienos skandalas 2013 m.,
  tarpvalstybinės sveikatos krizės
  , t. y. paukščių gripas ar afrikinis kiaulių maras,
  ir dėl maisto prasidėjusi panika sutrikdo vidaus rinkos veikimą, nes apribojamas asmenų ir prekių judėjimas bei sustabdoma gamyba
  . Labai svarbu užkirsti kelią sveikatos krizėms ir panikai dėl maisto produktų. Todėl pagal šią programą turėtų būti remiami konkretūs veiksmai, pvz., neatidėliotinų priemonių, taikomų kilus krizei arba atsitikus nenumatytam įvykiui, darančiam poveikį gyvūnų ar augalų sveikatai, rengimas, sukuriant tiesioginės prieigos prie neatidėliotinos pagalbos rezervo mechanizmą, kad būtų galima greičiau, veiksmingiau ir efektyviau reaguoti į šias kritines situacijas; [47 pakeit.] |
| --- | --- |

(44)

kad
  būtų apsaugoti vartotojai ir
  vidaus rinka veiktų be trikdžių

  efektyviai ir sklandžiai
  , visoje maisto
  ir pašarų tiekimo
  grandinėje turi būti užtikrintas aukštas sveikatos apsaugos lygis. Saugi ir tvari
  žemės ūkio ir
  maisto
  produktų
  tiekimo grandinė – būtina visuomenės ir vidaus rinkos veikimo sąlyga.
  Kaip parodė pastarojo meto incidentai, pvz., kiaušinių užteršimas fipronilu 2017 m. ir arklienos skandalas 2013 m.,
  tarpvalstybinės sveikatos krizės
  , t. y. paukščių gripas ar afrikinis kiaulių maras,
  ir dėl maisto prasidėjusi panika sutrikdo vidaus rinkos veikimą, nes apribojamas asmenų ir prekių judėjimas bei sustabdoma gamyba
  . Labai svarbu užkirsti kelią sveikatos krizėms ir panikai dėl maisto produktų. Todėl pagal šią programą turėtų būti remiami konkretūs veiksmai, pvz., neatidėliotinų priemonių, taikomų kilus krizei arba atsitikus nenumatytam įvykiui, darančiam poveikį gyvūnų ar augalų sveikatai, rengimas, sukuriant tiesioginės prieigos prie neatidėliotinos pagalbos rezervo mechanizmą, kad būtų galima greičiau, veiksmingiau ir efektyviau reaguoti į šias kritines situacijas; [47 pakeit.]

| (45) | Sąjungos teisės bendrasis tikslas maisto grandinės atžvilgiu – užtikrinti aukšto lygio žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatą maisto grandinėje, remti gyvūnų gerovės gerinimą, prisidėti užtikrinant aukšto lygio vartotojų apsaugą ir jų informavimą bei veiksmingą aplinkos apsaugą, įskaitant biologinės įvairovės išsaugojimą, kad būtų pagerintas Europos maisto ir pašarų gamybos tvarumas, patobulinta
  produktų
  standartų kokybė visoje Sąjungoje, padidintas Europos maisto ir pašarų pramonės konkurencingumas
  , sumažintos maisto atliekos
  bei sudarytos palankesnės galimybės kurti darbo vietas; [48 pakeit.] |
| --- | --- |

(45)

Sąjungos teisės bendrasis tikslas maisto grandinės atžvilgiu – užtikrinti aukšto lygio žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatą maisto grandinėje, remti gyvūnų gerovės gerinimą, prisidėti užtikrinant aukšto lygio vartotojų apsaugą ir jų informavimą bei veiksmingą aplinkos apsaugą, įskaitant biologinės įvairovės išsaugojimą, kad būtų pagerintas Europos maisto ir pašarų gamybos tvarumas, patobulinta
  produktų
  standartų kokybė visoje Sąjungoje, padidintas Europos maisto ir pašarų pramonės konkurencingumas
  , sumažintos maisto atliekos
  bei sudarytos palankesnės galimybės kurti darbo vietas; [48 pakeit.]

| (46) | atsižvelgiant į specifinį veiksmų, kurių imamasi dėl aukšto lygio žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos maisto grandinėje, pobūdį, šiame reglamente turi būti nustatyti konkretūs dotacijų skyrimo ir viešųjų pirkimų naudojimo kriterijai. Visų pirma, nukrypstant nuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas)
  2018/1046
   (20) (ES, Euratomas) (toliau – Finansinis reglamentas), t. y. pasinaudojant netaikymo atgaline data principo išimtimi, neatidėliotinų priemonių išlaidos, atsižvelgiant į jų skubumą ir nenuspėjamumą turėtų būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus ir apimti visas išlaidas, patirtas nustačius įtariamą ligos arba kenkėjų protrūkį, jeigu šį protrūkį vėliau patvirtina Komisija ir apie jį pranešama Komisijai. Atitinkamus biudžetinius įsipareigojimus ir reikalavimus atitinkančių išlaidų išmokėjimą turėtų prisiimti Komisija, kai pasirašomi teisiniai įsipareigojimai ir įvertinami valstybių narių pateikti mokėjimo prašymai. Išlaidos taip pat turėtų būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus, jeigu jos skirtos apsaugos priemonėms, kurių imamasi dėl Sąjungoje atsiradusios tiesioginės grėsmei sveikatos būklei, jeigu trečiosios valstybės teritorijoje, valstybėje narėje arba užjūrio šalyse ir teritorijose pasireiškia ar plinta tam tikros gyvūnų ligos ar zoonozės bei apsaugos priemonių ir kitų susijusių veiksmų atžvilgiu, kurių imamasi siekiant kontroliuoti augalų sveikatos būklę Sąjungoje; [49 pakeit.] |
| --- | --- |

(46)

atsižvelgiant į specifinį veiksmų, kurių imamasi dėl aukšto lygio žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos maisto grandinėje, pobūdį, šiame reglamente turi būti nustatyti konkretūs dotacijų skyrimo ir viešųjų pirkimų naudojimo kriterijai. Visų pirma, nukrypstant nuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas)
  2018/1046
   (20) (ES, Euratomas) (toliau – Finansinis reglamentas), t. y. pasinaudojant netaikymo atgaline data principo išimtimi, neatidėliotinų priemonių išlaidos, atsižvelgiant į jų skubumą ir nenuspėjamumą turėtų būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus ir apimti visas išlaidas, patirtas nustačius įtariamą ligos arba kenkėjų protrūkį, jeigu šį protrūkį vėliau patvirtina Komisija ir apie jį pranešama Komisijai. Atitinkamus biudžetinius įsipareigojimus ir reikalavimus atitinkančių išlaidų išmokėjimą turėtų prisiimti Komisija, kai pasirašomi teisiniai įsipareigojimai ir įvertinami valstybių narių pateikti mokėjimo prašymai. Išlaidos taip pat turėtų būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus, jeigu jos skirtos apsaugos priemonėms, kurių imamasi dėl Sąjungoje atsiradusios tiesioginės grėsmei sveikatos būklei, jeigu trečiosios valstybės teritorijoje, valstybėje narėje arba užjūrio šalyse ir teritorijose pasireiškia ar plinta tam tikros gyvūnų ligos ar zoonozės bei apsaugos priemonių ir kitų susijusių veiksmų atžvilgiu, kurių imamasi siekiant kontroliuoti augalų sveikatos būklę Sąjungoje; [49 pakeit.]

| (47) | atsižvelgiant į tai, kad maisto grandinė vis labiau globalėja,
  valstybių narių vykdoma oficialioji kontrolė – svarbiausia priemonė siekiant tikrinti ir stebėti, kad būtų įgyvendinami atitinkami Sąjungos reikalavimai, jų būtų laikomasi ir būtų užtikrinamas jų vykdymas, visų pirma susiję su produktais, importuojamais iš trečiųjų šalių
  . Oficialiosios kontrolės sistemų veiksmingumas ir efektyvumas yra labai svarbus siekiant išlaikyti aukštą žmonių, gyvūnų ir augalų saugos lygį visoje maisto grandinėje
  bei vartotojų pasitikėjimą
  ir kartu užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaugą ir gyvūnų gerovę. Sąjungos finansinė parama turėtų būti teikiama tokioms kontrolės priemonėms. Visų pirma finansinis įnašas turėtų būti skiriamas Sąjungos etaloninėms laboratorijoms finansuoti, siekiant padėti joms padengti išlaidas, susijusias su Komisijos patvirtintų darbo programų įgyvendinimu. Be to, kadangi oficialios kontrolės veiksmingumas taip pat priklauso nuo to, ar kontrolės institucijos turi kvalifikuotų darbuotojų, turinčių tinkamų žinių apie Sąjungos teisę, Sąjunga turėtų gebėti prisidėti prie jų mokymo bei atitinkamų mainų programų, kurias rengia kompetentingos institucijos; [50 pakeit.] |
| --- | --- |

(47)

atsižvelgiant į tai, kad maisto grandinė vis labiau globalėja,
  valstybių narių vykdoma oficialioji kontrolė – svarbiausia priemonė siekiant tikrinti ir stebėti, kad būtų įgyvendinami atitinkami Sąjungos reikalavimai, jų būtų laikomasi ir būtų užtikrinamas jų vykdymas, visų pirma susiję su produktais, importuojamais iš trečiųjų šalių
  . Oficialiosios kontrolės sistemų veiksmingumas ir efektyvumas yra labai svarbus siekiant išlaikyti aukštą žmonių, gyvūnų ir augalų saugos lygį visoje maisto grandinėje
  bei vartotojų pasitikėjimą
  ir kartu užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaugą ir gyvūnų gerovę. Sąjungos finansinė parama turėtų būti teikiama tokioms kontrolės priemonėms. Visų pirma finansinis įnašas turėtų būti skiriamas Sąjungos etaloninėms laboratorijoms finansuoti, siekiant padėti joms padengti išlaidas, susijusias su Komisijos patvirtintų darbo programų įgyvendinimu. Be to, kadangi oficialios kontrolės veiksmingumas taip pat priklauso nuo to, ar kontrolės institucijos turi kvalifikuotų darbuotojų, turinčių tinkamų žinių apie Sąjungos teisę, Sąjunga turėtų gebėti prisidėti prie jų mokymo bei atitinkamų mainų programų, kurias rengia kompetentingos institucijos; [50 pakeit.]

| (48) | pagal Europos statistikos programą plėtojama, rengiama ir skleidžiama aukštos kokybės Europos statistika yra itin svarbi priimant įrodymais pagrįstus sprendimus. Europos statistika turėtų būti teikiama laiku ir turėtų prisidėti vykdant SESV apibrėžtą Sąjungos sričių politiką, visų pirma sustiprintą ir integruotą ekonomikos valdymą, socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą, tvarų vystymąsi, žemės ūkio politiką, socialinį Europos ir globalizacijos aspektą; |
| --- | --- |

(48)

pagal Europos statistikos programą plėtojama, rengiama ir skleidžiama aukštos kokybės Europos statistika yra itin svarbi priimant įrodymais pagrįstus sprendimus. Europos statistika turėtų būti teikiama laiku ir turėtų prisidėti vykdant SESV apibrėžtą Sąjungos sričių politiką, visų pirma sustiprintą ir integruotą ekonomikos valdymą, socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą, tvarų vystymąsi, žemės ūkio politiką, socialinį Europos ir globalizacijos aspektą;

| (49) | Europos statistika būtina Sąjungoje priimant sprendimus ir vertinant Sąjungos iniciatyvų rezultatus bei poveikį. Todėl turėtų būti užtikrinamas nuolatinis Europos statistikos teikimas ir plėtojimas laikantis visą Sąjungą apimančio požiūrio ir žvelgiant plačiau nei vidaus rinkos perspektyva, kad būtų apimama visų rūšių Sąjungos veikla ir politikos sritys, įskaitant galios suteikimą verslo subjektams ir piliečiams priimti pagrįstus sprendimus; |
| --- | --- |

(49)

Europos statistika būtina Sąjungoje priimant sprendimus ir vertinant Sąjungos iniciatyvų rezultatus bei poveikį. Todėl turėtų būti užtikrinamas nuolatinis Europos statistikos teikimas ir plėtojimas laikantis visą Sąjungą apimančio požiūrio ir žvelgiant plačiau nei vidaus rinkos perspektyva, kad būtų apimama visų rūšių Sąjungos veikla ir politikos sritys, įskaitant galios suteikimą verslo subjektams ir piliečiams priimti pagrįstus sprendimus;

| (50) | Europos statistikos programa yra horizontalaus pobūdžio, todėl jai taikomi specialūs reikalavimai, visų pirma nustatytieji Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009 (21), ypač statistikos principų, Europos statistikos sistemos veikimo ir jos valdymo atžvilgiu, įskaitant Europos statistikos sistemos komitetui ir Komisijai paskirtą vaidmenį ir uždavinius bei statistinės veiklos programavimo parengimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(50)

Europos statistikos programa yra horizontalaus pobūdžio, todėl jai taikomi specialūs reikalavimai, visų pirma nustatytieji Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009 (21), ypač statistikos principų, Europos statistikos sistemos veikimo ir jos valdymo atžvilgiu, įskaitant Europos statistikos sistemos komitetui ir Komisijai paskirtą vaidmenį ir uždavinius bei statistinės veiklos programavimo parengimą ir įgyvendinimą;

| (51) | programa pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 buvo pateikta išankstinei patikrai Europos statistinių programų komitetui
  ir turėtų būti įgyvendinama užtikrinant veiksmingą parlamentinę kontrolę
  ; [51 pakeit.] |
| --- | --- |

(51)

programa pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 buvo pateikta išankstinei patikrai Europos statistinių programų komitetui
  ir turėtų būti įgyvendinama užtikrinant veiksmingą parlamentinę kontrolę
  ; [51 pakeit.]

| (52) | Sąjunga ir valstybės narės yra įpareigotos

  įsipareigojusios pavyzdingai
  įgyvendinti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. Prisidėdamos siekiant „Darbotvarkės 2030“ tikslų Sąjunga ir valstybės narės skatins stipresnės, tvaresnės, įtraukiosios, saugios ir klestinčios Europos kūrimą. Programa turėtų būti prisidedama įgyvendinant „Darbotvarkę 2030“, įskaitant ekonomikos balansavimą, tvaraus vystymosi socialinius ir aplinkos aspektus

  aspektų pusiausvyrą, šiuo tikslu numatant aiškų ir akivaizdų įsipareigojimą DFP reglamente, ir integruojant darnaus vystymosi tikslus, kaip prašoma 2018 m. kovo 14 d. ir gegužės 30 d. Parlamento rezoliucijose dėl 2021–2027 m. DFP
  ; [52 pakeit.] |
| --- | --- |

(52)

Sąjunga ir valstybės narės yra įpareigotos

  įsipareigojusios pavyzdingai
  įgyvendinti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. Prisidėdamos siekiant „Darbotvarkės 2030“ tikslų Sąjunga ir valstybės narės skatins stipresnės, tvaresnės, įtraukiosios, saugios ir klestinčios Europos kūrimą. Programa turėtų būti prisidedama įgyvendinant „Darbotvarkę 2030“, įskaitant ekonomikos balansavimą, tvaraus vystymosi socialinius ir aplinkos aspektus

  aspektų pusiausvyrą, šiuo tikslu numatant aiškų ir akivaizdų įsipareigojimą DFP reglamente, ir integruojant darnaus vystymosi tikslus, kaip prašoma 2018 m. kovo 14 d. ir gegužės 30 d. Parlamento rezoliucijose dėl 2021–2027 m. DFP
  ; [52 pakeit.]

| (53) | atsižvelgiant į klimato kaitos problemos sprendimo svarbą laikantis Sąjungos įsipareigojimo įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir pasiekti Jungtinių Tautų Tvaraus vystymosi tikslus šia programa turėtų būti prisidedama prie pagrindinių klimato politikos veiksmų ir užtikrinti, kad klimato politikos tikslams būtų skiriama 25 proc. Sąjungos biudžeto lėšų. Atitinkami veiksmai bus pasirenkami rengiant programą ir ją įgyvendinant bei bus dar kartą įvertinami atsižvelgiant į atitinkamus vertinimus ir peržiūros procesus; |
| --- | --- |

(53)

atsižvelgiant į klimato kaitos problemos sprendimo svarbą laikantis Sąjungos įsipareigojimo įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir pasiekti Jungtinių Tautų Tvaraus vystymosi tikslus šia programa turėtų būti prisidedama prie pagrindinių klimato politikos veiksmų ir užtikrinti, kad klimato politikos tikslams būtų skiriama 25 proc. Sąjungos biudžeto lėšų. Atitinkami veiksmai bus pasirenkami rengiant programą ir ją įgyvendinant bei bus dar kartą įvertinami atsižvelgiant į atitinkamus vertinimus ir peržiūros procesus;

| (54) | šiame reglamente nustatomas programos finansinis paketas, kuris yra svarbiausias orientacinis dydis, apibrėžiamas kaip [nuoroda turi būti atnaujinta atsižvelgiant į naują tarpinstitucinį susitarimą: 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 17 punktas (22)], Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto sudarymo procedūros metu; |
| --- | --- |

(54)

šiame reglamente nustatomas programos finansinis paketas, kuris yra svarbiausias orientacinis dydis, apibrėžiamas kaip [nuoroda turi būti atnaujinta atsižvelgiant į naują tarpinstitucinį susitarimą: 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 17 punktas (22)], Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto sudarymo procedūros metu;

| (55) | Europos ekonominės erdvės susitarime numatyta, kad programoje nurodytose srityse Sąjunga bei jos valstybės narės bendradarbiauja su Europos laisvosios prekybos asociacijos šalimis, kurios yra Europos ekonominės erdvės narės. Taip pat turėtų būti numatyta nuostata dėl galimybės kitoms šalims, visų pirma kaimyninėms Sąjungos šalims, narystės Sąjungoje siekiančioms šalims, kandidatėms bei stojančiosioms į Sąjungą šalims, dalyvauti programoje. Be to, programos statistikai skirta dalis turėtų būti prieinama Šveicarijai pagal Europos Bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl bendradarbiavimo statistikos srityje (23); |
| --- | --- |

(55)

Europos ekonominės erdvės susitarime numatyta, kad programoje nurodytose srityse Sąjunga bei jos valstybės narės bendradarbiauja su Europos laisvosios prekybos asociacijos šalimis, kurios yra Europos ekonominės erdvės narės. Taip pat turėtų būti numatyta nuostata dėl galimybės kitoms šalims, visų pirma kaimyninėms Sąjungos šalims, narystės Sąjungoje siekiančioms šalims, kandidatėms bei stojančiosioms į Sąjungą šalims, dalyvauti programoje. Be to, programos statistikai skirta dalis turėtų būti prieinama Šveicarijai pagal Europos Bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl bendradarbiavimo statistikos srityje (23);

| (56) | trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, Sąjungos programoje gali dalyvauti naudodamosi bendradarbiavimo sistema, sukurta pagal EEE susitarimą, kuriame numatytas programų įgyvendinimas priimant sprendimą pagal tą susitarimą. Trečiosios valstybės taip pat gali dalyvauti remdamosi kitomis teisinėmis priemonėmis. Į šį reglamentą turėtų būti įtraukta speciali nuostata, kad įgaliotajam leidimus išduodančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams būtų suteikiamos reikiamos teisės ir prieiga, kad jie galėtų nuosekliai naudotis jiems suteikta atitinkama kompetencija; |
| --- | --- |

(56)

trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, Sąjungos programoje gali dalyvauti naudodamosi bendradarbiavimo sistema, sukurta pagal EEE susitarimą, kuriame numatytas programų įgyvendinimas priimant sprendimą pagal tą susitarimą. Trečiosios valstybės taip pat gali dalyvauti remdamosi kitomis teisinėmis priemonėmis. Į šį reglamentą turėtų būti įtraukta speciali nuostata, kad įgaliotajam leidimus išduodančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams būtų suteikiamos reikiamos teisės ir prieiga, kad jie galėtų nuosekliai naudotis jiems suteikta atitinkama kompetencija;

| (57) | šiai programai taikomas Finansinis reglamentas. Jame nustatomos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, įskaitant dotacijų, apdovanojimų ir viešųjų pirkimų taisykles; |
| --- | --- |

(57)

šiai programai taikomas Finansinis reglamentas. Jame nustatomos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, įskaitant dotacijų, apdovanojimų ir viešųjų pirkimų taisykles;

| (58) | įsitikinta, veiksmai, kurių buvo imtasi pagal ankstesnes programas ir biudžeto eilutes, yra tinkami, todėl jie turėtų būti tęsiami. Pagal šią programą siūlomais naujais veiksmais siekiama stiprinti tinkamą vidaus rinkos veikimą. Siekiant supaprastinti programos įgyvendinimą ir jį vykdyti lanksčiau, taigi, veiksmingiau siekti jos tikslų, veiksmai turėtų būti apibrėžiami naudojant tik bendrąsias kategorijas. Į programą taip pat turėtų būti įtraukti su tam tikrais konkurencijos

  konkurencingumo, vartotojų apsaugos
  srities tikslais susijusių orientacinių veiklos rūšių sąrašai arba reglamentavimo reikalavimais pagrįstų specialių veiklos rūšių sąrašai, pvz., standartizavimo srities, maisto grandinės reglamentavimo ir Europos statistikos; [53 pakeit.] |
| --- | --- |

(58)

įsitikinta, veiksmai, kurių buvo imtasi pagal ankstesnes programas ir biudžeto eilutes, yra tinkami, todėl jie turėtų būti tęsiami. Pagal šią programą siūlomais naujais veiksmais siekiama stiprinti tinkamą vidaus rinkos veikimą. Siekiant supaprastinti programos įgyvendinimą ir jį vykdyti lanksčiau, taigi, veiksmingiau siekti jos tikslų, veiksmai turėtų būti apibrėžiami naudojant tik bendrąsias kategorijas. Į programą taip pat turėtų būti įtraukti su tam tikrais konkurencijos

  konkurencingumo, vartotojų apsaugos
  srities tikslais susijusių orientacinių veiklos rūšių sąrašai arba reglamentavimo reikalavimais pagrįstų specialių veiklos rūšių sąrašai, pvz., standartizavimo srities, maisto grandinės reglamentavimo ir Europos statistikos; [53 pakeit.]

| (59) | būtina nurodyti tam tikras finansavimo reikalavimus atitinkančių subjektų kategorijas, ir taip pat tuos subjektus, kuriems lėšas būtų galima skirti neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus; |
| --- | --- |

(59)

būtina nurodyti tam tikras finansavimo reikalavimus atitinkančių subjektų kategorijas, ir taip pat tuos subjektus, kuriems lėšas būtų galima skirti neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus;

| (60) | atsižvelgiant į vis intensyvesnius pasaulio ekonomikos
  , įskaitant skaitmeninę ekonomiką,
  tarpusavio ryšius, programoje turėtų būti toliau numatoma galimybė į tam tikrą veiklą įtraukti išorės ekspertus, pavyzdžiui, trečiųjų valstybių pareigūnus, tarptautinių organizacijų atstovus arba ekonominės veiklos vykdytojus; [54 pakeit.] |
| --- | --- |

(60)

atsižvelgiant į vis intensyvesnius pasaulio ekonomikos
  , įskaitant skaitmeninę ekonomiką,
  tarpusavio ryšius, programoje turėtų būti toliau numatoma galimybė į tam tikrą veiklą įtraukti išorės ekspertus, pavyzdžiui, trečiųjų valstybių pareigūnus, tarptautinių organizacijų atstovus arba ekonominės veiklos vykdytojus; [54 pakeit.]

| (61) | būtina nurodyti specialius bendro finansavimo taisyklių kriterijus ir tinkamas finansuoti išlaidas; |
| --- | --- |

(61)

būtina nurodyti specialius bendro finansavimo taisyklių kriterijus ir tinkamas finansuoti išlaidas;

| (62) | atsižvelgiant į 2010 m. spalio 19 d. Komisijos komunikate „ES biudžeto peržiūra“ (24) nustatytą Komisijos įsipareigojimą ir siekiant derinti ir supaprastinti finansavimo programas, reikėtų dalytis ištekliais su kitomis Sąjungos finansavimo priemonėmis, jei numatyta veikla pagal programą siekiama įvairioms finansavimo priemonėms bendrų tikslų, bet atmetant dvigubo finansavimo galimybę; |
| --- | --- |

(62)

atsižvelgiant į 2010 m. spalio 19 d. Komisijos komunikate „ES biudžeto peržiūra“ (24) nustatytą Komisijos įsipareigojimą ir siekiant derinti ir supaprastinti finansavimo programas, reikėtų dalytis ištekliais su kitomis Sąjungos finansavimo priemonėmis, jei numatyta veikla pagal programą siekiama įvairioms finansavimo priemonėms bendrų tikslų, bet atmetant dvigubo finansavimo galimybę;

| (63) | programa turėtų prisidėti prie bendros paramos, teikiamos siekiant atsižvelgti į konkrečius atokiausių regionų poreikius ir integruoti juos į vidaus rinką, kaip neseniai patvirtinta Komisijos komunikate „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ (25); |
| --- | --- |

(63)

programa turėtų prisidėti prie bendros paramos, teikiamos siekiant atsižvelgti į konkrečius atokiausių regionų poreikius ir integruoti juos į vidaus rinką, kaip neseniai patvirtinta Komisijos komunikate „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ (25);

| (64) | vykdant programą turėtų būti skatinama sąveika, tačiau kartu vengiant susijusių Sąjungos programų ir veiklos rūšių dubliavimo. Pagal šią programą vykdomi veiksmai turėtų papildyti programų „Muitinė“ ir „Fiscalis“, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) [...] (26) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) [...] (27), veiksmus, kuriais taip siekiama remti ir gerinti vidaus rinkos veikimą; [55 pakeit.] |
| --- | --- |

(64)

vykdant programą turėtų būti skatinama sąveika, tačiau kartu vengiant susijusių Sąjungos programų ir veiklos rūšių dubliavimo. Pagal šią programą vykdomi veiksmai turėtų papildyti programų „Muitinė“ ir „Fiscalis“, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) [...] (26) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) [...] (27), veiksmus, kuriais taip siekiama remti ir gerinti vidaus rinkos veikimą; [55 pakeit.]

| (65) | programa turėtų skatinti sąveiką ir papildomumą
  su
  MVĮ ir verslumui skirtai paramai, teikiamai

  skirta parama
  ,
  teikiama
  iš Europos Parlamento ir Tarybos (28) reglamentu (ES) Nr. [...] įsteigto Europos regioninės plėtros fondo. Be to, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) [...] (29) įsteigto „InvestEU“ fondo MVĮ liniją bus užtikrinama parama skoloms ir nuosavam kapitalui, siekiant gerinti MVĮ
  ir labai mažų įmonių
  galimybes gauti
  finansavimą
  . Programa taip pat turėtų būti siekiama sąveikos su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) [...] (30) įsteigta Kosmoso programa siekiant skatinti MVĮ naudotis pažangiausiomis inovacijomis ir kitais įgyvendinant šias programas parengtais sprendimais; [56 pakeit.] |
| --- | --- |

(65)

programa turėtų skatinti sąveiką ir papildomumą
  su
  MVĮ ir verslumui skirtai paramai, teikiamai

  skirta parama
  ,
  teikiama
  iš Europos Parlamento ir Tarybos (28) reglamentu (ES) Nr. [...] įsteigto Europos regioninės plėtros fondo. Be to, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) [...] (29) įsteigto „InvestEU“ fondo MVĮ liniją bus užtikrinama parama skoloms ir nuosavam kapitalui, siekiant gerinti MVĮ
  ir labai mažų įmonių
  galimybes gauti
  finansavimą
  . Programa taip pat turėtų būti siekiama sąveikos su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) [...] (30) įsteigta Kosmoso programa siekiant skatinti MVĮ naudotis pažangiausiomis inovacijomis ir kitais įgyvendinant šias programas parengtais sprendimais; [56 pakeit.]

| (66) | šia programa taip pat turėtų būti skatinama sąveika su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. [...] (31) įsteigta programa „Europos horizontas“, kuria siekiama skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas. Pirmiausia reikėtų skatinti papildomumą su būsimos Europos inovacijų tarybos veiksmais, skirtais novatoriškoms bendrovėms, bei remti MVĮ skirtas paslaugas; |
| --- | --- |

(66)

šia programa taip pat turėtų būti skatinama sąveika su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. [...] (31) įsteigta programa „Europos horizontas“, kuria siekiama skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas. Pirmiausia reikėtų skatinti papildomumą su būsimos Europos inovacijų tarybos veiksmais, skirtais novatoriškoms bendrovėms, bei remti MVĮ skirtas paslaugas;

| (67) | įgyvendinant programą taip pat turėtų būti skatinama sąveika ir papildomumas su Europos Parlamento ir Tarybos (32) reglamentu (ES) [...] įsteigta „Skaitmeninės Europos“ programa, kuria siekiama remti Sąjungos ekonomikos ir viešojo sektoriaus skaitmeninimą
  ir didesnį kibernetinį saugumą
  ; [57 pakeit.] |
| --- | --- |

(67)

įgyvendinant programą taip pat turėtų būti skatinama sąveika ir papildomumas su Europos Parlamento ir Tarybos (32) reglamentu (ES) [...] įsteigta „Skaitmeninės Europos“ programa, kuria siekiama remti Sąjungos ekonomikos ir viešojo sektoriaus skaitmeninimą
  ir didesnį kibernetinį saugumą
  ; [57 pakeit.]

| (68) | be to, įgyvendinant siūlomą programą taip pat turėtų būti siekiama užtikrinti sąveiką su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) [...] (33) Teisingumo, teisių ir vertybių fondu, kuris remia tolesnį Europos teisingumo erdvės kūrimą siekiant užtikrinti nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumą – teisingos ir ekonomiškai efektyvios Europos ekonomikos būtinąją sąlygą; |
| --- | --- |

(68)

be to, įgyvendinant siūlomą programą taip pat turėtų būti siekiama užtikrinti sąveiką su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) [...] (33) Teisingumo, teisių ir vertybių fondu, kuris remia tolesnį Europos teisingumo erdvės kūrimą siekiant užtikrinti nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumą – teisingos ir ekonomiškai efektyvios Europos ekonomikos būtinąją sąlygą;

| (69) | šia programa turėtų būti skatinama sąveika su Europos Parlamento ir Tarybos (34) reglamentu (ES) [...] įsteigta programa „Erasmus+“, su Europos Parlamento ir Tarybos (35) reglamentu (ES) [...] įsteigtu Europos Sąjungos solidarumo fondu ir su Europos Parlamento ir Tarybos (36) reglamentu (ES) [...] įsteigtu „Europos socialiniu fondu +“ darbo ir jaunimo judumo srityje, kuri yra svarbi vidaus rinkos tinkamo veikimo sąlyga; |
| --- | --- |

(69)

šia programa turėtų būti skatinama sąveika su Europos Parlamento ir Tarybos (34) reglamentu (ES) [...] įsteigta programa „Erasmus+“, su Europos Parlamento ir Tarybos (35) reglamentu (ES) [...] įsteigtu Europos Sąjungos solidarumo fondu ir su Europos Parlamento ir Tarybos (36) reglamentu (ES) [...] įsteigtu „Europos socialiniu fondu +“ darbo ir jaunimo judumo srityje, kuri yra svarbi vidaus rinkos tinkamo veikimo sąlyga;

| (70) | galiausiai, su maisto grandine susijusią veiklą, pvz., veterinarijos ir fitosanitarijos priemones, jeigu kiltų gyvūnų ir augalų sveikatos krizės, būtų galima papildyti su rinka susijusiomis intervencijomis, pagrįstomis Europos Parlamento ir Tarybos (37) reglamentu (ES) Nr. [...] nustatytu Sąjungos bendrosios žemės ūkio politikos programavimu; |
| --- | --- |

(70)

galiausiai, su maisto grandine susijusią veiklą, pvz., veterinarijos ir fitosanitarijos priemones, jeigu kiltų gyvūnų ir augalų sveikatos krizės, būtų galima papildyti su rinka susijusiomis intervencijomis, pagrįstomis Europos Parlamento ir Tarybos (37) reglamentu (ES) Nr. [...] nustatytu Sąjungos bendrosios žemės ūkio politikos programavimu;

| (71) | prireikus programos veiksmais

  programos veiksmai turėtų teikti akivaizdžią Europos pridėtinę vertę ir jais
  turėtų būti siekiama proporcingai spręsti rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemas; veikla neturėtų būti dubliuojama arba ja neturėtų būti išstumiamas privatus finansavimas; ir ji turėtų teikti akivaizdžią Europos pridėtinę vertę;
  [58 pakeit.] |
| --- | --- |

(71)

prireikus programos veiksmais

  programos veiksmai turėtų teikti akivaizdžią Europos pridėtinę vertę ir jais
  turėtų būti siekiama proporcingai spręsti rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemas; veikla neturėtų būti dubliuojama arba ja neturėtų būti išstumiamas privatus finansavimas; ir ji turėtų teikti akivaizdžią Europos pridėtinę vertę;
  [58 pakeit.]

| (72) | Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, kad ji galėtų priimti darbų programas, įgyvendinančias veiksmus, kuriais siekiama padėti užtikrinti aukštą žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos lygį visoje maisto grandinėje. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (38); [59 pakeit.] |
| --- | --- |

(72)

Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, kad ji galėtų priimti darbų programas, įgyvendinančias veiksmus, kuriais siekiama padėti užtikrinti aukštą žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos lygį visoje maisto grandinėje. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (38); [59 pakeit.]

| (73) | pagal šį reglamentą finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai

  finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą
  turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir užtikrinti rezultatus, atsižvelgiant visų pirma į 
  Sąjungos pridėtinę vertę,
  kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Renkantis minėtus metodus turėtų būti atsižvelgiama į vienkartinių išmokų, fiksuotųjų sumų ir vieneto išlaidų naudojimą bei į su Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje nurodytu su finansavimu nesusijusias išlaidas; [60 pakeit.] |
| --- | --- |

(73)

pagal šį reglamentą finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai

  finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą
  turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir užtikrinti rezultatus, atsižvelgiant visų pirma į 
  Sąjungos pridėtinę vertę,
  kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Renkantis minėtus metodus turėtų būti atsižvelgiama į vienkartinių išmokų, fiksuotųjų sumų ir vieneto išlaidų naudojimą bei į su Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje nurodytu su finansavimu nesusijusias išlaidas; [60 pakeit.]

| (74) | siekiant užtikrinti reguliarią
  pasiektos pažangos ir programos veiksmingumo ir efektyvumo
  stebėseną ir ataskaitų teikimą nuo pat pradžių turėtų būti sukurta tinkama pagal programą vykdomos veiklos ir jos rezultatų stebėsenos sistema. Stebėsena ir ataskaitų teikimas turėtų būti grindžiami rodikliais, kuriais programos rezultatai įvertinami pagal iš anksto nustatytus bazinius lygius; [61 pakeit.] |
| --- | --- |

(74)

siekiant užtikrinti reguliarią
  pasiektos pažangos ir programos veiksmingumo ir efektyvumo
  stebėseną ir ataskaitų teikimą nuo pat pradžių turėtų būti sukurta tinkama pagal programą vykdomos veiklos ir jos rezultatų stebėsenos sistema. Stebėsena ir ataskaitų teikimas turėtų būti grindžiami rodikliais, kuriais programos rezultatai įvertinami pagal iš anksto nustatytus bazinius lygius; [61 pakeit.]

| (75) | pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (39) 22 ir 23 dalis būtina šią programą vertinti remiantis informacija, surinkta pagal specialius stebėsenos rezultatus, tačiau vengiant pernelyg didelio reglamentavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybių narių atžvilgiu. Į šiuos reikalavimus prireikus turėtų būti įtraukti išmatuojamieji rodikliai, kuriuos taikant būtų vertinamas programos poveikis vietoje
  . Komisija turėtų parengti tarpinę vertinimo ataskaitą dėl visų pagal programą remiamų veiksmų tikslų įgyvendinimo, rezultatų ir poveikio, išteklių naudojimo efektyvumo ir jos Sąjungos pridėtinės vertės, taip pat galutinę vertinimo ataskaitą dėl programos poveikio ilgesniuoju laikotarpiu, veiksmų rezultatų ir tvarumo ir sąveikos su kitomis programomis
  ; [62 pakeit.] |
| --- | --- |

(75)

pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (39) 22 ir 23 dalis būtina šią programą vertinti remiantis informacija, surinkta pagal specialius stebėsenos rezultatus, tačiau vengiant pernelyg didelio reglamentavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybių narių atžvilgiu. Į šiuos reikalavimus prireikus turėtų būti įtraukti išmatuojamieji rodikliai, kuriuos taikant būtų vertinamas programos poveikis vietoje
  . Komisija turėtų parengti tarpinę vertinimo ataskaitą dėl visų pagal programą remiamų veiksmų tikslų įgyvendinimo, rezultatų ir poveikio, išteklių naudojimo efektyvumo ir jos Sąjungos pridėtinės vertės, taip pat galutinę vertinimo ataskaitą dėl programos poveikio ilgesniuoju laikotarpiu, veiksmų rezultatų ir tvarumo ir sąveikos su kitomis programomis
  ; [62 pakeit.]

| (75a) | siekiant papildyti neesmines šio reglamento nuostatas, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl darbo programos (-ų) priėmimo; [63 pakeit.] |
| --- | --- |

(75a)

siekiant papildyti neesmines šio reglamento nuostatas, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl darbo programos (-ų) priėmimo; [63 pakeit.]

| (76) | gyvūnų ligų ir zoonozių, kurioms galima skirti lėšas, jeigu taikomos neatidėliotinos priemonės, ir finansuojamų naikinimo, kontrolės ir priežiūros programų sąrašas turėtų būti parengtas remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/429 I dalies 2 skyriuje, (40), Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2160/2003 (41) ir Europos Parlamento ir Tarybos (42) reglamente (EB) Nr. 999/2001 nustatytu gyvūnų ligų sąrašu
  turėtų būti sudarytas atviras gyvūnų ligų ir zoonozių, kurios atitinka finansavimo reikalavimus, kai taikomos neatidėliotinos priemonės, arba atitinka finansavimo reikalavimus pagal ligų likvidavimo, kontrolės ir priežiūros programas, sąrašas
  ; [64 pakeit.] |
| --- | --- |

(76)

gyvūnų ligų ir zoonozių, kurioms galima skirti lėšas, jeigu taikomos neatidėliotinos priemonės, ir finansuojamų naikinimo, kontrolės ir priežiūros programų sąrašas turėtų būti parengtas remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/429 I dalies 2 skyriuje, (40), Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2160/2003 (41) ir Europos Parlamento ir Tarybos (42) reglamente (EB) Nr. 999/2001 nustatytu gyvūnų ligų sąrašu
  turėtų būti sudarytas atviras gyvūnų ligų ir zoonozių, kurios atitinka finansavimo reikalavimus, kai taikomos neatidėliotinos priemonės, arba atitinka finansavimo reikalavimus pagal ligų likvidavimo, kontrolės ir priežiūros programas, sąrašas
  ; [64 pakeit.]

| (77) | siekiant atsižvelgti į tų gyvūnų ligų, kurios daro didelį poveikį gyvulininkystės produkcijai arba prekybai ja, sukeliamas situacijas, grėsmę žmonėms keliančių zoonozių vystymąsi arba naujus mokslinius ar epidemiologinius pokyčius, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti teisės aktus dėl tų gyvūnų ligų ir zoonozių sąrašo papildymo; Kad būtų užtikrintas veiksmingas programos pažangos siekiant tikslų vertinimas, Komisija turėtų būti įgaliota priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, kad prireikus būtų peržiūrėti arba papildyti rodikliai, kuriais vertinama, kaip pasiekti konkretūs tikslai, ir papildyti šį reglamentą nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos nustatymo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.
  Taip pat reikėtų konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais ir vartotojų asociacijomis.
  Siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; [65 pakeit.] |
| --- | --- |

(77)

siekiant atsižvelgti į tų gyvūnų ligų, kurios daro didelį poveikį gyvulininkystės produkcijai arba prekybai ja, sukeliamas situacijas, grėsmę žmonėms keliančių zoonozių vystymąsi arba naujus mokslinius ar epidemiologinius pokyčius, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti teisės aktus dėl tų gyvūnų ligų ir zoonozių sąrašo papildymo; Kad būtų užtikrintas veiksmingas programos pažangos siekiant tikslų vertinimas, Komisija turėtų būti įgaliota priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, kad prireikus būtų peržiūrėti arba papildyti rodikliai, kuriais vertinama, kaip pasiekti konkretūs tikslai, ir papildyti šį reglamentą nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos nustatymo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.
  Taip pat reikėtų konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais ir vartotojų asociacijomis.
  Siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; [65 pakeit.]

| (78) | pagal [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: Tarybos sprendimo 2013/755/ES (43) 94 straipsnį] užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi; |
| --- | --- |

(78)

pagal [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: Tarybos sprendimo 2013/755/ES (43) 94 straipsnį] užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi;

| (79) | pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos (44) reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (45), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (46) ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 (47) Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitos neteisėtos veiklos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (48), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises; |
| --- | --- |

(79)

pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos (44) reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (45), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (46) ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 (47) Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitos neteisėtos veiklos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (48), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises;

| (80) | šiam reglamentui taikomos horizontaliosios finansinės taisyklės, kurias Europos Parlamentas ir Taryba priėmė remdamiesi SESV 322 straipsniu. Šios taisyklės nustatytos Finansiniame reglamente ir visų pirma apibrėžia biudžeto rengimo

  ir visų pirma Finansiniu reglamentu, kuriame nustatyta biudžeto sudarymo ir vykdymo procedūra
  naudojant dotacijas, viešuosius pirkimus, apdovanojimus, netiesioginį įgyvendinimą procedūrą ir numato

  ir numatyta, kad pagal šią programą vykdomiems veiksmams turėtų būti taikomos
  finansų pareigūnų atsakomybės patikras

  patikros, atsižvelgiant į šiame reglamente nustatytas specialias nukrypti leidžiančias nuostatas
  . Remiantis SESV 322 straipsniu priimtos taisyklės taip pat taikomos saugant Sąjungos biudžetą, jeigu nustatomi visuotiniai trūkumai, susiję su teisės norma valstybėse narėse, nes teisės norma – esminė išankstinė patikimo finansų valdymo ir efektyvaus Sąjungos finansavimo sąlyga; [66 pakeit.] |
| --- | --- |

(80)

šiam reglamentui taikomos horizontaliosios finansinės taisyklės, kurias Europos Parlamentas ir Taryba priėmė remdamiesi SESV 322 straipsniu. Šios taisyklės nustatytos Finansiniame reglamente ir visų pirma apibrėžia biudžeto rengimo

  ir visų pirma Finansiniu reglamentu, kuriame nustatyta biudžeto sudarymo ir vykdymo procedūra
  naudojant dotacijas, viešuosius pirkimus, apdovanojimus, netiesioginį įgyvendinimą procedūrą ir numato

  ir numatyta, kad pagal šią programą vykdomiems veiksmams turėtų būti taikomos
  finansų pareigūnų atsakomybės patikras

  patikros, atsižvelgiant į šiame reglamente nustatytas specialias nukrypti leidžiančias nuostatas
  . Remiantis SESV 322 straipsniu priimtos taisyklės taip pat taikomos saugant Sąjungos biudžetą, jeigu nustatomi visuotiniai trūkumai, susiję su teisės norma valstybėse narėse, nes teisės norma – esminė išankstinė patikimo finansų valdymo ir efektyvaus Sąjungos finansavimo sąlyga; [66 pakeit.]

| (81) | Europos Parlamento ir Tarybos (49) reglamente (ES) 2016/679 apibrėžtas asmens duomenų tvarkymas, kurį valstybės narės atlieka atsižvelgdamos į šį reglamentą ir prižiūrimos valstybių narių kompetentingų institucijų. Europos Parlamento ir Tarybos (50) reglamente (EB) Nr. 45/2001 apibrėžtas asmens duomenų tvarkymas, kurį atlieka Komisija atsižvelgdama į šį reglamentą ir prižiūrima Europos duomenų apsaugos pareigūno. Kompetentingos valdžios institucijos visa informacija keistis arba ją perduoti turėtų laikydamosi asmens duomenų perdavimo taisyklių, nustatytų Reglamente (ES) 2016/679
  ir Reglamente XXX [Privatumo ir elektroninių ryšių reglamentas
  , o Komisija visa informacija turėtų keistis arba ją perduoti laikydamasi asmens duomenų perdavimo taisyklių, nustatytų Reglamente (EB) Nr. 45/2001; [67 pakeit.] |
| --- | --- |

(81)

Europos Parlamento ir Tarybos (49) reglamente (ES) 2016/679 apibrėžtas asmens duomenų tvarkymas, kurį valstybės narės atlieka atsižvelgdamos į šį reglamentą ir prižiūrimos valstybių narių kompetentingų institucijų. Europos Parlamento ir Tarybos (50) reglamente (EB) Nr. 45/2001 apibrėžtas asmens duomenų tvarkymas, kurį atlieka Komisija atsižvelgdama į šį reglamentą ir prižiūrima Europos duomenų apsaugos pareigūno. Kompetentingos valdžios institucijos visa informacija keistis arba ją perduoti turėtų laikydamosi asmens duomenų perdavimo taisyklių, nustatytų Reglamente (ES) 2016/679
  ir Reglamente XXX [Privatumo ir elektroninių ryšių reglamentas
  , o Komisija visa informacija turėtų keistis arba ją perduoti laikydamasi asmens duomenų perdavimo taisyklių, nustatytų Reglamente (EB) Nr. 45/2001; [67 pakeit.]

| (82) | kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti dėl susijusių klausimų tarpvalstybinio pobūdžio, o dėl Sąjungos veiksmų didesnių galimybių tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama tai, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(82)

kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti dėl susijusių klausimų tarpvalstybinio pobūdžio, o dėl Sąjungos veiksmų didesnių galimybių tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama tai, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (83) | programa taip pat turėtų užtikrinti didesnį Sąjungos vidaus rinkos matomumą ir nuoseklumą, įmonių, įskaitant MV,

  ypač labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių
  konkurencingumą
  bei tvarumą
  ir Europos statistikos veiksmus, skirtus Europos piliečiams, įmonėms ir administracijoms; [68 pakeit.] |
| --- | --- |

(83)

programa taip pat turėtų užtikrinti didesnį Sąjungos vidaus rinkos matomumą ir nuoseklumą, įmonių, įskaitant MV,

  ypač labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių
  konkurencingumą
  bei tvarumą
  ir Europos statistikos veiksmus, skirtus Europos piliečiams, įmonėms ir administracijoms; [68 pakeit.]

| (84) | Reglamentas (ES) Nr. 99/2013, Reglamentas (ES) Nr. 1287/2013, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 254/2014 (51), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 258/2014 (52), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 652/2014 (53) ir Reglamentas (ES) 2017/826, turėtų būti panaikinti nuo 2021 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(84)

Reglamentas (ES) Nr. 99/2013, Reglamentas (ES) Nr. 1287/2013, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 254/2014 (51), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 258/2014 (52), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 652/2014 (53) ir Reglamentas (ES) 2017/826, turėtų būti panaikinti nuo 2021 m. sausio 1 d.;

| (85) | tikslinga užtikrinti sklandų nepertraukiamą perėjimą tarp
  programų tokiose srityse, kaip
  įmonių ir MVĮ konkurencingumo

  , ypač labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių, konkurencingumas ir tvarumas
  , vartotojų apsaugos

  apsauga
  , finansinių paslaugų klientų ir galutinių naudotojų

  klientai ir galutiniai naudotojai
  , finansinių paslaugų politikos formavimo

  formavimas
  , maisto grandinės

  grandinė
  ir Europos statistikos programų

  statistika
  , nustatytų Reglamentu (ES) Nr. 1287/2013, Reglamentu (ES) Nr. 254/2014, Reglamentu (ES) 2017/826, Reglamentu (ES) Nr. 258/2014, Reglamentu (ES) Nr. 652/2014, Reglamentu (ES) Nr. 99/2013, ir šia programa

  šios programos
  , ypač dėl

  kiek tai susiję su
  daugiamečių priemonių pratęsimo ir ankstesnių programų sėkmės įvertinimo

  įvertinimu
  , [69 pakeit.] |
| --- | --- |

(85)

tikslinga užtikrinti sklandų nepertraukiamą perėjimą tarp
  programų tokiose srityse, kaip
  įmonių ir MVĮ konkurencingumo

  , ypač labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių, konkurencingumas ir tvarumas
  , vartotojų apsaugos

  apsauga
  , finansinių paslaugų klientų ir galutinių naudotojų

  klientai ir galutiniai naudotojai
  , finansinių paslaugų politikos formavimo

  formavimas
  , maisto grandinės

  grandinė
  ir Europos statistikos programų

  statistika
  , nustatytų Reglamentu (ES) Nr. 1287/2013, Reglamentu (ES) Nr. 254/2014, Reglamentu (ES) 2017/826, Reglamentu (ES) Nr. 258/2014, Reglamentu (ES) Nr. 652/2014, Reglamentu (ES) Nr. 99/2013, ir šia programa

  šios programos
  , ypač dėl

  kiek tai susiję su
  daugiamečių priemonių pratęsimo ir ankstesnių programų sėkmės įvertinimo

  įvertinimu
  , [69 pakeit.]

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatoma vidaus rinkos veikimo gerinimo ir įmonių, įskaitant labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones, konkurencingumo didinimo programa

  bendrosios rinkos programa, kurios tikslas – stiprinti vidaus rinką ir gerinti jos veikimą tokiose srityse, kaip įmonių, ypač labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių, konkurencingumas ir tvarumas, standartizavimas, vartotojų apsauga, rinkos priežiūra, maisto tiekimo grandinė
  ir Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos finansavimo sistema, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 223/2009 13 straipsnyje (toliau – programa). [70 pakeit.]

Jame nustatomi programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | derinimo operacija – Sąjungos biudžeto lėšomis remiami veiksmai, įskaitant atliekamus derinimo priemonėmis pagal Finansinio reglamento 2 straipsnio 6 punktą, kuriais negrąžintinos paramos formos ir (arba) Sąjungos biudžeto finansinės priemonės derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamomis grąžintinos paramos formomis; |
| --- | --- |

1)

derinimo operacija – Sąjungos biudžeto lėšomis remiami veiksmai, įskaitant atliekamus derinimo priemonėmis pagal Finansinio reglamento 2 straipsnio 6 punktą, kuriais negrąžintinos paramos formos ir (arba) Sąjungos biudžeto finansinės priemonės derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamomis grąžintinos paramos formomis;

| 2) | Europos statistika – tai pagal
  ES sutarties 3 straipsnį ir
  Reglamentą (EB) Nr. 223/2009
  Sąjungos lygmeniu ir valstybėse narėse
  plėtojama, rengiama ir skleidžiama statistika; [71 pakeit.] |
| --- | --- |

2)

Europos statistika – tai pagal
  ES sutarties 3 straipsnį ir
  Reglamentą (EB) Nr. 223/2009
  Sąjungos lygmeniu ir valstybėse narėse
  plėtojama, rengiama ir skleidžiama statistika; [71 pakeit.]

| 3) | teisės subjektas – fizinis ar juridinis asmuo, įsteigtas ir tokiu pripažįstamas pagal nacionalinę teisę, Sąjungos teisę arba tarptautinę teisę, turintis juridinio asmens statusą ir galintis veikdamas savo vardu naudotis teisėmis ir turėti pareigų, arba juridinio asmens statuso neturintis subjektas pagal Reglamento (ES, Euratomas)
  2018/1046
  197 straipsnio 2 dalies c punktą (toliau – Finansinis reglamentas); [72 pakeit.] |
| --- | --- |

3)

teisės subjektas – fizinis ar juridinis asmuo, įsteigtas ir tokiu pripažįstamas pagal nacionalinę teisę, Sąjungos teisę arba tarptautinę teisę, turintis juridinio asmens statusą ir galintis veikdamas savo vardu naudotis teisėmis ir turėti pareigų, arba juridinio asmens statuso neturintis subjektas pagal Reglamento (ES, Euratomas)
  2018/1046
  197 straipsnio 2 dalies c punktą (toliau – Finansinis reglamentas); [72 pakeit.]

| 4) | labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės – labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės, kaip apibrėžta Rekomendacijos 2003/361/EB versijoje, galiojusioje 2003 m. gegužės 6 d.; |
| --- | --- |

4)

labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės – labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės, kaip apibrėžta Rekomendacijos 2003/361/EB versijoje, galiojusioje 2003 m. gegužės 6 d.;

| 4a) | socialinės ekonomikos įmonė – įmonė, kurios pagrindinis tikslas yra socialinis poveikis, o ne pelnas jos savininkams ar akcininkams, kuri veikia teikdama rinkai prekes ir paslaugas ir kuri valdoma atvirai ir atsakingai, įtraukiant darbuotojus, vartotojus ir suinteresuotuosius subjektus; [73 pakeit.] |
| --- | --- |

4a)

socialinės ekonomikos įmonė – įmonė, kurios pagrindinis tikslas yra socialinis poveikis, o ne pelnas jos savininkams ar akcininkams, kuri veikia teikdama rinkai prekes ir paslaugas ir kuri valdoma atvirai ir atsakingai, įtraukiant darbuotojus, vartotojus ir suinteresuotuosius subjektus; [73 pakeit.]

| 4b) | vietos viešoji įmonė – maža vietos viešojo administravimo įmonė, atitinkanti MVĮ kriterijus ir vykdanti svarbias užduotis vietos bendruomenių labui; [74 pakeit.] |
| --- | --- |

4b)

vietos viešoji įmonė – maža vietos viešojo administravimo įmonė, atitinkanti MVĮ kriterijus ir vykdanti svarbias užduotis vietos bendruomenių labui; [74 pakeit.]

| 4c) | įmonių tinklai – verslininkų susibūrimas siekiant vykdyti bendrą projektą ir dviem ar daugiau MVĮ kartu vykdant vieną ar daugiau ekonominių veiklų, siekiant padidinti savo konkurencingumą rinkoje; [75 pakeit.] |
| --- | --- |

4c)

įmonių tinklai – verslininkų susibūrimas siekiant vykdyti bendrą projektą ir dviem ar daugiau MVĮ kartu vykdant vieną ar daugiau ekonominių veiklų, siekiant padidinti savo konkurencingumą rinkoje; [75 pakeit.]

| 5) | trečioji valstybė – valstybė, kuri nėra Sąjungos narė. |
| --- | --- |

5)

trečioji valstybė – valstybė, kuri nėra Sąjungos narė.

3 straipsnis

Programos tikslai

1.   Bendrieji programos tikslai:

| a) | gerinti vidaus rinkos veikimą ir ypač apsaugoti piliečius, vartotojus ir įmones, visų pirma labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ) ir suteikti jiems galių užtikrinant Sąjungos įstatymų vykdymą, palengvinant patekimą į rinkas, nustatant standartus ir skatinant

  teisinių, socialinių ir aplinkosauginių nuostatų vykdymą; sudaryti palankesnes sąlygas patekti
  į 
  rinkas ir gauti finansavimą
  ,
  skatinti sąžiningą įmonių konkurenciją
  ir
  standartų nustatymą, užtikrinti vienodą ir aukštą vartotojų apsaugos lygį, stiprinti rinkos priežiūrą visoje Sąjungoje, gerinti tarpusavio pripažinimą ir skatinti
  žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatą bei

  ir
  gyvūnų gerovę; taip pat sustiprinti valstybių narių kompetentingų institucijų bendradarbiavimą ir valstybių narių kompetentingų institucijų, Komisijos bei Sąjungos decentralizuotų agentūrų bendradarbiavimą; [76 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

gerinti vidaus rinkos veikimą ir ypač apsaugoti piliečius, vartotojus ir įmones, visų pirma labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ) ir suteikti jiems galių užtikrinant Sąjungos įstatymų vykdymą, palengvinant patekimą į rinkas, nustatant standartus ir skatinant

  teisinių, socialinių ir aplinkosauginių nuostatų vykdymą; sudaryti palankesnes sąlygas patekti
  į 
  rinkas ir gauti finansavimą
  ,
  skatinti sąžiningą įmonių konkurenciją
  ir
  standartų nustatymą, užtikrinti vienodą ir aukštą vartotojų apsaugos lygį, stiprinti rinkos priežiūrą visoje Sąjungoje, gerinti tarpusavio pripažinimą ir skatinti
  žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatą bei

  ir
  gyvūnų gerovę; taip pat sustiprinti valstybių narių kompetentingų institucijų bendradarbiavimą ir valstybių narių kompetentingų institucijų, Komisijos bei Sąjungos decentralizuotų agentūrų bendradarbiavimą; [76 pakeit.]

| b) | plėtoti, rengti ir skleisti
  kokybiškus, palyginamus ir patikimus Europos statistinius duomenis, kuriais grindžiamas visos Sąjungos politikos
  , įskaitant prekybos ir migracijos politiką,
  formavimas, stebėsena ir vertinimas, ir padėti
  piliečiams,
  politikos formuotojams
  ir reglamentuotojams, priežiūros institucijoms
  , įmonėms, akademinei bendruomenei, piliečiams

  pilietinei visuomenei
  ir žiniasklaidai priimti pagrįstus sprendimus ir aktyviai dalyvauti demokratiniame procese. [77 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

plėtoti, rengti ir skleisti
  kokybiškus, palyginamus ir patikimus Europos statistinius duomenis, kuriais grindžiamas visos Sąjungos politikos
  , įskaitant prekybos ir migracijos politiką,
  formavimas, stebėsena ir vertinimas, ir padėti
  piliečiams,
  politikos formuotojams
  ir reglamentuotojams, priežiūros institucijoms
  , įmonėms, akademinei bendruomenei, piliečiams

  pilietinei visuomenei
  ir žiniasklaidai priimti pagrįstus sprendimus ir aktyviai dalyvauti demokratiniame procese. [77 pakeit.]

2.   Konkretūs programos tikslai:

| a) | didinti vidaus rinkos veiksmingumą:








  i) | palengvinti

  palengvinant
  kliūčių prevenciją ir šalinimą, remti

  remiant
  Sąjungos teisės aktų rengimą, įgyvendinimą ir vykdymą prekių ir paslaugų vidaus rinkos,
  ir
  viešųjų pirkimų, rinkos priežiūros srityse, taip pat įmonių teisės ir sutartinės bei su sutartimis nesusijusios teisės, kovos su pinigų plovimu, laisvo kapitalo judėjimo, finansinių paslaugų ir konkurencijos srityse, įskaitant valdymo priemonių kūrimą; |
| --- | --- | --- |

a)

didinti vidaus rinkos veiksmingumą:

i)

palengvinti

  palengvinant
  kliūčių prevenciją ir šalinimą, remti

  remiant
  Sąjungos teisės aktų rengimą, įgyvendinimą ir vykdymą prekių ir paslaugų vidaus rinkos,
  ir
  viešųjų pirkimų, rinkos priežiūros srityse, taip pat įmonių teisės ir sutartinės bei su sutartimis nesusijusios teisės, kovos su pinigų plovimu, laisvo kapitalo judėjimo, finansinių paslaugų ir konkurencijos srityse, įskaitant valdymo priemonių kūrimą;

| ii) | remiant veiksmingą rinkos priežiūrą ir produktų saugą visoje Sąjungoje ir prisidedant prie kovos su produktų padirbinėjimu, siekiant užtikrinti, kad į Sąjungos rinką būtų teikiami tik saugūs ir reikalavimus atitinkantys produktai, įskaitant internetu parduodamus produktus, o jų vartotojams užtikrinama aukšto lygio apsauga, taip pat užtikrinti didesnį rinkos priežiūros institucijų homogeniškumą ir pajėgumus visoje Sąjungoje; [78 pakeit.] |
| --- | --- |

ii)

remiant veiksmingą rinkos priežiūrą ir produktų saugą visoje Sąjungoje ir prisidedant prie kovos su produktų padirbinėjimu, siekiant užtikrinti, kad į Sąjungos rinką būtų teikiami tik saugūs ir reikalavimus atitinkantys produktai, įskaitant internetu parduodamus produktus, o jų vartotojams užtikrinama aukšto lygio apsauga, taip pat užtikrinti didesnį rinkos priežiūros institucijų homogeniškumą ir pajėgumus visoje Sąjungoje; [78 pakeit.]

| b) | didinti

  stiprinti
  įmonių konkurencingumą
  ir tvarumą
  , ypatingą dėmesį skiriant MVĮ ir siekti papildomumo

  siekiui užtikrinti papildomumą
  numatant įvairių paramos formų teikimo priemones
  (COSME tikslai)
  ,
  ypač atsižvelgiant
  į 
  konkrečius
  MVĮ
  poreikius, šiuo tikslu:










  i) | teikiant įvairių formų paramą MVĮ, skatinant MVĮ augimą, veiklą ir kūrimą, be kita ko, kuriant įmonių tinklus, stiprinant valdymo įgūdžius ir veiklos plėtimo priemones, padedančias joms gerinti savo galimybes patekti į rinkas ir dalyvauti tarptautinimo procese ir pateikti rinkai savo produktus ir paslaugas; |
| --- | --- | --- |

b)

didinti

  stiprinti
  įmonių konkurencingumą
  ir tvarumą
  , ypatingą dėmesį skiriant MVĮ ir siekti papildomumo

  siekiui užtikrinti papildomumą
  numatant įvairių paramos formų teikimo priemones
  (COSME tikslai)
  ,
  ypač atsižvelgiant
  į 
  konkrečius
  MVĮ
  poreikius, šiuo tikslu:

i)

teikiant įvairių formų paramą MVĮ, skatinant MVĮ augimą, veiklą ir kūrimą, be kita ko, kuriant įmonių tinklus, stiprinant valdymo įgūdžius ir veiklos plėtimo priemones, padedančias joms gerinti savo galimybes patekti į rinkas ir dalyvauti tarptautinimo procese ir pateikti rinkai savo produktus ir paslaugas;

| ii) | skatinant MVĮ
  palankią MVĮ verslo aplinką,
  ir veiklos sąlygas, sumažinant administracinę naštą, stiprinant
  sektorių konkurencingumą,
  užtikrinant
  pramonės modernizavimą
  , įskaitant perėjimą prie skaitmeninių technologijų, prisidedant prie atsparios, efektyviu energijos vartojimu
  ir
  tausiu išteklių naudojimu pagrįstos ekonomikos kūrimo; |
| --- | --- |

ii)

skatinant MVĮ
  palankią MVĮ verslo aplinką,
  ir veiklos sąlygas, sumažinant administracinę naštą, stiprinant
  sektorių konkurencingumą,
  užtikrinant
  pramonės modernizavimą
  , įskaitant perėjimą prie skaitmeninių technologijų, prisidedant prie atsparios, efektyviu energijos vartojimu
  ir
  tausiu išteklių naudojimu pagrįstos ekonomikos kūrimo;

| iii) | skatinant verslumą ir prisidedant prie kokybiško MVĮ darbuotojų mokymo; |
| --- | --- |

iii)

skatinant verslumą ir prisidedant prie kokybiško MVĮ darbuotojų mokymo;

| iv) | skatinant naujas MVĮ verslo galimybes, kurios padėtų prisitaikyti prie struktūrinių pokyčių taikant tikslines priemones, ir kitus novatoriškus veiksmus, pvz., darbuotojų vykdomą įmonių išpirkimą siekiant palengvinti darbo vietų kūrimą ir įmonių veiklos tęstinumą tose teritorijose, kuriose jaučiamas minėtų pokyčių poveikis; [79 pakeit.] |
| --- | --- |

iv)

skatinant naujas MVĮ verslo galimybes, kurios padėtų prisitaikyti prie struktūrinių pokyčių taikant tikslines priemones, ir kitus novatoriškus veiksmus, pvz., darbuotojų vykdomą įmonių išpirkimą siekiant palengvinti darbo vietų kūrimą ir įmonių veiklos tęstinumą tose teritorijose, kuriose jaučiamas minėtų pokyčių poveikis; [79 pakeit.]

| c) | užtikrinti veiksmingą vidaus rinkos veikimą taikant standartizacijos procesus, kurie:






  i) | sudaro sąlygas finansuoti Europos standartizaciją

  standartizacijos įstaigas
  ir
  visų atitinkamų
  suinteresuotųjų šalių dalyvavimą rengiant Europos standartus; [80 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

c)

užtikrinti veiksmingą vidaus rinkos veikimą taikant standartizacijos procesus, kurie:

i)

sudaro sąlygas finansuoti Europos standartizaciją

  standartizacijos įstaigas
  ir
  visų atitinkamų
  suinteresuotųjų šalių dalyvavimą rengiant Europos standartus; [80 pakeit.]

| ii) | remia aukštos kokybės tarptautinių finansinės atskaitomybės ir audito standartų rengimą, palengvina jų integraciją į Sąjungos teisę ir 
  (arba)
  skatina
  tiek mažoms, tiek didelėms įmonėms skirtas
  bendrovių ataskaitų rengimo geriausios praktikos naujoves ir plėtrą; [81 pakeit.] |
| --- | --- |

ii)

remia aukštos kokybės tarptautinių finansinės atskaitomybės ir audito standartų rengimą, palengvina jų integraciją į Sąjungos teisę ir 
  (arba)
  skatina
  tiek mažoms, tiek didelėms įmonėms skirtas
  bendrovių ataskaitų rengimo geriausios praktikos naujoves ir plėtrą; [81 pakeit.]

| d) | puoselėja vartotojų interesus ir užtikrina
  vienodą ir
  aukštą vartotojų apsaugos ir produktų saugos lygį: [82 pakeit.]







  i) | suteikia galios vartotojams, įmonėms ir pilietinei visuomenei, jiems padeda ir juos informuoja; užtikrina aukšto lygio vartotojų
  , visų pirma pažeidžiamiausių vartotojų,
  apsaugą, tvarų vartojimą ir produktų saugą, visų pirma remiant

  kad padidintų sąžiningumą, skaidrumą
  ir
  pasitikėjimą bendrojoje rinkoje; remia
  kompetentingas vykdymo užtikrinimo institucijas ir vartotojams atstovaujančias organizacijas bei bendradarbiavimo veiksmus
  , be kita ko, sprendžiant problemas, atsirandančias dėl esamų ir naujų technologijų, įskaitant veiksmus, kuriais siekiama didinti produkto atsekamumą tiekimo grandinėje, kokybės standartus visoje Sąjungoje ir dvejopos produktų kokybės klausimo sprendimo būdus; didina informuotumą apie vartotojų teises pagal Sąjungos teisę ir
  užtikrina, kad visi vartotojai galėtų gauti

  naudotis veiksmingais
  žalos atlyginimą

  atlyginimo mechanizmais,
  ir teikia tinkamą informaciją apie rinkas ir vartotojus
  , taip pat skatina tvarų vartojimą geriau informuodama vartotojus apie prekių ir paslaugų specifines ypatybes ir poveikį aplinkai
  ; [83 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

d)

puoselėja vartotojų interesus ir užtikrina
  vienodą ir
  aukštą vartotojų apsaugos ir produktų saugos lygį: [82 pakeit.]

i)

suteikia galios vartotojams, įmonėms ir pilietinei visuomenei, jiems padeda ir juos informuoja; užtikrina aukšto lygio vartotojų
  , visų pirma pažeidžiamiausių vartotojų,
  apsaugą, tvarų vartojimą ir produktų saugą, visų pirma remiant

  kad padidintų sąžiningumą, skaidrumą
  ir
  pasitikėjimą bendrojoje rinkoje; remia
  kompetentingas vykdymo užtikrinimo institucijas ir vartotojams atstovaujančias organizacijas bei bendradarbiavimo veiksmus
  , be kita ko, sprendžiant problemas, atsirandančias dėl esamų ir naujų technologijų, įskaitant veiksmus, kuriais siekiama didinti produkto atsekamumą tiekimo grandinėje, kokybės standartus visoje Sąjungoje ir dvejopos produktų kokybės klausimo sprendimo būdus; didina informuotumą apie vartotojų teises pagal Sąjungos teisę ir
  užtikrina, kad visi vartotojai galėtų gauti

  naudotis veiksmingais
  žalos atlyginimą

  atlyginimo mechanizmais,
  ir teikia tinkamą informaciją apie rinkas ir vartotojus
  , taip pat skatina tvarų vartojimą geriau informuodama vartotojus apie prekių ir paslaugų specifines ypatybes ir poveikį aplinkai
  ; [83 pakeit.]

| ii) | didina vartotojų, kitų finansinių paslaugų galutinių gavėjų ir pilietinės visuomenės dalyvavimą formuojant finansinių paslaugų politiką; skatina geresnį finansų sektoriaus
  ir skirtingų parduodamų finansinių produktų kategorijų
  supratimą
  ir užtikrina vartotojų interesų paisymą mažmeninių finansinių paslaugų srityje
  ; [84 pakeit.] |
| --- | --- |

ii)

didina vartotojų, kitų finansinių paslaugų galutinių gavėjų ir pilietinės visuomenės dalyvavimą formuojant finansinių paslaugų politiką; skatina geresnį finansų sektoriaus
  ir skirtingų parduodamų finansinių produktų kategorijų
  supratimą
  ir užtikrina vartotojų interesų paisymą mažmeninių finansinių paslaugų srityje
  ; [84 pakeit.]

| e) | prisideda prie žmonių, gyvūnų ir augalų aukšto lygio sveikatos
  ir saugos
  maisto
  ir pašarų tiekimo
  grandinėje ir susijusiose srityse, be kita ko, užkertant kelią ligoms ir kenkėjams ir juos likviduojant,
  be kita ko, taikant neatidėliotinas priemones kilus didelėms krizėms ir įvykus nenumatytiems įvykiams, kurie daro poveikį gyvūnų ar augalų sveikatai,
  taip pat remia gyvūnų gerovės didinimą bei tvarią

  tvarios
  maisto gamybą ir vartojimą

  gamybos ir vartojimo prieinama kaina plėtojimą ir skatina mokslinius tyrimus, inovacijas ir suinteresuotųjų šalių keitimąsi geriausia praktika tose srityse
  ; [85 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

prisideda prie žmonių, gyvūnų ir augalų aukšto lygio sveikatos
  ir saugos
  maisto
  ir pašarų tiekimo
  grandinėje ir susijusiose srityse, be kita ko, užkertant kelią ligoms ir kenkėjams ir juos likviduojant,
  be kita ko, taikant neatidėliotinas priemones kilus didelėms krizėms ir įvykus nenumatytiems įvykiams, kurie daro poveikį gyvūnų ar augalų sveikatai,
  taip pat remia gyvūnų gerovės didinimą bei tvarią

  tvarios
  maisto gamybą ir vartojimą

  gamybos ir vartojimo prieinama kaina plėtojimą ir skatina mokslinius tyrimus, inovacijas ir suinteresuotųjų šalių keitimąsi geriausia praktika tose srityse
  ; [85 pakeit.]

| f) | plėtoja,
  rengia
  , skleidžia
  ir perduoda aukštos kokybės
  Europos
  statistinius duomenis apie Europą laiku, nešališkai ir ekonomiškai efektyviai, per sustiprintą partnerystę Europos statistikos sistemoje, kuri nurodyta Reglamento (EB) Nr. 223/2009 4 straipsnyje, ir su visomis susijusiomis išorės šalimis, naudojant įvairius duomenų šaltinius, pažangius duomenų analizės metodus, išmaniąsias sistemas ir skaitmenines technologijas
  ir teikiant pagal valstybes nares ir, kai įmanoma, regionus suskirstytus duomenis
  . [86 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

plėtoja,
  rengia
  , skleidžia
  ir perduoda aukštos kokybės
  Europos
  statistinius duomenis apie Europą laiku, nešališkai ir ekonomiškai efektyviai, per sustiprintą partnerystę Europos statistikos sistemoje, kuri nurodyta Reglamento (EB) Nr. 223/2009 4 straipsnyje, ir su visomis susijusiomis išorės šalimis, naudojant įvairius duomenų šaltinius, pažangius duomenų analizės metodus, išmaniąsias sistemas ir skaitmenines technologijas
  ir teikiant pagal valstybes nares ir, kai įmanoma, regionus suskirstytus duomenis
  . [86 pakeit.]

4 straipsnis

Biudžetas

1.   2021–2027 m. programos įgyvendinimo finansinis paketas yra 4 088 580 000 EUR

  6 563 000 000 EUR
  dabartinėmis kainomis. [87 pakeit.]

2.   Neviršijant 1 dalyje nurodytos sumos, toliau pateikiamos preliminarios sumos skiriamos šiems tikslams:

| -a) | 394 590 000 EUR skiriama 3 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje nurodytam tikslui; [88 pakeit.] |
| --- | --- |

-a)

394 590 000 EUR skiriama 3 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje nurodytam tikslui; [88 pakeit.]

| -aa) | 396 200 000 EUR skiriama 3 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje nurodytam tikslui; [89 pakeit.] |
| --- | --- |

-aa)

396 200 000 EUR skiriama 3 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje nurodytam tikslui; [89 pakeit.]

| a) | 1 000 000 000 EUR

  3 122 000 000 EUR
  skiriama 3 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytam tikslui; [90 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

1 000 000 000 EUR

  3 122 000 000 EUR
  skiriama 3 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytam tikslui; [90 pakeit.]

| aa) | 220 510 000 EUR skiriama 3 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytam tikslui; [91 pakeit.] |
| --- | --- |

aa)

220 510 000 EUR skiriama 3 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytam tikslui; [91 pakeit.]

| b) | 188 000 000 EUR

  198 000 000 EUR
  skiriama 3 straipsnio 2 dalies d punkto i papunktyje

  d punkte
  nurodytam tikslui; [92 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

188 000 000 EUR

  198 000 000 EUR
  skiriama 3 straipsnio 2 dalies d punkto i papunktyje

  d punkte
  nurodytam tikslui; [92 pakeit.]

| c) | 1 680 000 000 EUR skiriama 3 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytam tikslui; |
| --- | --- |

c)

1 680 000 000 EUR skiriama 3 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytam tikslui;

| d) | 552 000 000 EUR skiriama 3 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytam tikslui. |
| --- | --- |

d)

552 000 000 EUR skiriama 3 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytam tikslui.

3.   1 dalyje nurodyta suma gali būti naudojama techninei ir administracinei paramai įgyvendinant programą, visų pirma dėl parengiamosios, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiklos, taip pat informacinių technologijų tinklų naudojimui, kurie skirti informacijos apdorojimui ir mainams, bei įmonių informacinių technologijų priemonių naudojimui ir kūrimui.
  Siekiant užtikrinti maksimalias galimybes pagal programą finansuoti jos tikslus atitinkančius veiksmus, visos administracinės ir techninės paramos išlaidos neviršija 5 proc. 1 dalyje nurodyto finansinio paketo vertės. [93 pakeit.]

4.   3 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytam tikslui biudžetiniai įsipareigojimai dėl veiksmų, trunkančių ilgiau kaip vienerius finansinius metus, gali būti suskaidyti į kelerius metus mokamas metines dalis.

5.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 111 straipsnio 2 dalies, Komisija, įvertinusi valstybių narių pateiktas mokėjimo paraiškas, priima biudžetinį įsipareigojimą skirti dotaciją, skirtą skubioms veterinarijos ir fitosanitarijos priemonėms pagal konkretų tikslą, nurodytą šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies e punkte.

5a.
     
  Turėtų būti pradėtas taikyti specialus mechanizmas, skirtas tiesioginei maisto grandinės prieigai prie Komisijos krizių rezervo susidarius didelio masto ekstremaliosioms situacijoms, kad būtų užtikrintas 3 straipsnio 2 dalies e punkte numatytų priemonių finansavimas. [94 pakeit.]

6.   Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai valstybių narių prašymu gali būti perskirti programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a punktą arba netiesiogiai pagal to paties straipsnio c punktą. Kai įmanoma, tie ištekliai panaudojami atitinkamos valstybės narės labui.

5 straipsnis

Programos asocijuotosios trečiosios valstybės

Programoje gali dalyvauti šios trečiosios valstybės:

| a) | Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, EEE susitarime nustatytomis sąlygomis; |
| --- | --- |

a)

Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, EEE susitarime nustatytomis sąlygomis;

| b) | stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios kandidatės pagal jų dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

b)

stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios kandidatės pagal jų dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis;

| c) | šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

c)

šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis;

| d) | trečiosios valstybės pagal konkrečioje sutartyje numatytas sąlygas, apimančias trečiosios valstybės dalyvavimą bet kurioje Sąjungos programoje, su sąlyga, kad sutartyje:






  i) | užtikrinama trečiosios valstybės, dalyvaujančios Sąjungos programose, įnašų ir naudos pusiausvyra; |
| --- | --- | --- |

d)

trečiosios valstybės pagal konkrečioje sutartyje numatytas sąlygas, apimančias trečiosios valstybės dalyvavimą bet kurioje Sąjungos programoje, su sąlyga, kad sutartyje:

i)

užtikrinama trečiosios valstybės, dalyvaujančios Sąjungos programose, įnašų ir naudos pusiausvyra;

| ii) | nustatomos dalyvavimo programose sąlygos, įskaitant individualioms programoms skirtų finansinių įnašų apskaičiavimą ir jų administracines išlaidas; |
| --- | --- |

ii)

nustatomos dalyvavimo programose sąlygos, įskaitant individualioms programoms skirtų finansinių įnašų apskaičiavimą ir jų administracines išlaidas;

| iii) | trečiajai valstybei nesuteikiama sprendimo galia vykdant programą; |
| --- | --- |

iii)

trečiajai valstybei nesuteikiama sprendimo galia vykdant programą;

| iv) | garantuojamos Sąjungos teisės siekiant užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti savo finansinius interesus. |
| --- | --- |

iv)

garantuojamos Sąjungos teisės siekiant užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti savo finansinius interesus.

Įnašai, kurie nurodyti ii papunktyje, priskiriami asignuotoms įplaukoms pagal Finansinio reglamento [21 straipsnio 5 dalį].

6 straipsnis

ES finansavimas ir jo formos

1.   Programa įgyvendinama taikant tiesioginio valdymo principą, laikantis Finansinio reglamento, arba kartu su Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytomis įstaigomis, taikant netiesioginio valdymo principą.

2.   Pagal programą gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas, visų pirma dotacijos, apdovanojimai ir viešieji pirkimai. Finansavimas taip pat gali būti teikiamas finansinėmis priemonėmis, naudojant derinimo operacijas.

3.   Įnašai į savidraudos mechanizmą gali apimti riziką, susijusią su gavėjų mokėtinų lėšų susigrąžinimu, ir yra laikomi pakankama garantija pagal Finansinį reglamentą. Taikomos reglamento XXX [po Reglamento dėl garantijų fondo priimto teisės akto] [X straipsnio] nuostatos (54).

II SKYRIUS

DOTACIJOS

7 straipsnis

Dotacijos

Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį.

8 straipsnis

Reikalavimus atitinkantys veiksmai

1.   Reikalavimus gauti finansavimą atitinka tik tie veiksmai, kuriais siekiama 3 straipsnyje nurodytų tikslų.

2.   Konkrečiai šie veiksmai, kuriais įgyvendinami 3 straipsnyje nurodyti tikslai, yra tinkami:

| a) | sudaryti tinkamas sąlygas suteikti galios visiems vidaus rinkos dalyviams, įskaitant įmones, piliečius ir, vartotojus, pilietinę visuomenę ir valdžios institucijas, rengiant skaidraus informavimo

  skaidrius informacijos mainus
  ir informuotumo didinimo kampanijas,
  visų pirma dėl galiojančių Sąjungos taisyklių ir vartotojų bei įmonių teisių,
  keičiantis geriausia patirtimi, skatinant gerąją patirtį
  ir novatoriškus sprendimus
  , keičiantis ir skleidžiant patirtį ir žinias bei rengiant mokymus
  , kuriais skatinamas piliečių ir įmonių skaitmeninis raštingumas
  ; [95 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

sudaryti tinkamas sąlygas suteikti galios visiems vidaus rinkos dalyviams, įskaitant įmones, piliečius ir, vartotojus, pilietinę visuomenę ir valdžios institucijas, rengiant skaidraus informavimo

  skaidrius informacijos mainus
  ir informuotumo didinimo kampanijas,
  visų pirma dėl galiojančių Sąjungos taisyklių ir vartotojų bei įmonių teisių,
  keičiantis geriausia patirtimi, skatinant gerąją patirtį
  ir novatoriškus sprendimus
  , keičiantis ir skleidžiant patirtį ir žinias bei rengiant mokymus
  , kuriais skatinamas piliečių ir įmonių skaitmeninis raštingumas
  ; [95 pakeit.]

| b) | eikti Sąjungos piliečiams, vartotojams, galutiniams naudotojams, pilietinei visuomenei
  , profesinėms sąjungoms
  ir verslo atstovams
  , visų pirma atstovaujantiems MVĮ,
  mechanizmus, kurie padėtų prisidėti prie politinių diskusijų, politikos ir sprendimų priėmimo proceso, visų pirma remiant atstovaujančių organizacijų veikimą nacionaliniu ir Sąjungos lygiu; [96 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

eikti Sąjungos piliečiams, vartotojams, galutiniams naudotojams, pilietinei visuomenei
  , profesinėms sąjungoms
  ir verslo atstovams
  , visų pirma atstovaujantiems MVĮ,
  mechanizmus, kurie padėtų prisidėti prie politinių diskusijų, politikos ir sprendimų priėmimo proceso, visų pirma remiant atstovaujančių organizacijų veikimą nacionaliniu ir Sąjungos lygiu; [96 pakeit.]

| c) | stiprinti pajėgumus, palengvinti ir koordinuoti valstybių narių ir valstybių narių kompetentingų institucijų bei valstybių narių kompetentingų institucijų ir Komisijos, Sąjungos decentralizuotų agentūrų ir trečiųjų valstybių valdžios institucijų bendrus veiksmus
  , konkrečiau bendrus veiksmus, kuriais siekiama stiprinti produktų saugą, vartotojų apsaugos taisyklių Sąjungoje vykdymo užtikrinimą ir produktų atsekamumą
  ; [97 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

stiprinti pajėgumus, palengvinti ir koordinuoti valstybių narių ir valstybių narių kompetentingų institucijų bei valstybių narių kompetentingų institucijų ir Komisijos, Sąjungos decentralizuotų agentūrų ir trečiųjų valstybių valdžios institucijų bendrus veiksmus
  , konkrečiau bendrus veiksmus, kuriais siekiama stiprinti produktų saugą, vartotojų apsaugos taisyklių Sąjungoje vykdymo užtikrinimą ir produktų atsekamumą
  ; [97 pakeit.]

| d) | remti veiksmingą
  valstybių narių įgyvendinamą
  Sąjungos teisinės sistemos vykdymą ir modernizavimą bei jos greitą prisitaikymą prie besikeičiančios aplinkos
  , taip pat remti skaitmeninimo keliamų problemų sprendimą
  , įskaitant duomenų rinkimą ir analizę; tyrimus, vertinimus ir politikos rekomendacijas; demonstracinės veiklos organizavimą ir bandomuosius projektus; komunikacijos veiklą; specialių IT priemonių, užtikrinančių skaidrų
  , sąžiningą
  ir veiksmingą vidaus rinkos veikimą, kūrimą. [98 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

remti veiksmingą
  valstybių narių įgyvendinamą
  Sąjungos teisinės sistemos vykdymą ir modernizavimą bei jos greitą prisitaikymą prie besikeičiančios aplinkos
  , taip pat remti skaitmeninimo keliamų problemų sprendimą
  , įskaitant duomenų rinkimą ir analizę; tyrimus, vertinimus ir politikos rekomendacijas; demonstracinės veiklos organizavimą ir bandomuosius projektus; komunikacijos veiklą; specialių IT priemonių, užtikrinančių skaidrų
  , sąžiningą
  ir veiksmingą vidaus rinkos veikimą, kūrimą. [98 pakeit.]

2a.
     
  Reikalavimus gauti finansavimą atitinka toliau nurodyti veiksmai, kuriais siekiama 3 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje nurodytų konkrečių tikslų:

| a) | valstybių narių rinkos priežiūros institucijų ir kitų atitinkamų valdžios institucijų koordinavimas ir bendradarbiavimas, visų pirma pasitelkiant Sąjungos gaminių atitikties tinklą; |
| --- | --- |

a)

valstybių narių rinkos priežiūros institucijų ir kitų atitinkamų valdžios institucijų koordinavimas ir bendradarbiavimas, visų pirma pasitelkiant Sąjungos gaminių atitikties tinklą;

| b) | IT priemonių, skirtų informacijos apie rinkos priežiūrą ir patikras prie išorės sienų mainams, kūrimas ir priežiūra; |
| --- | --- |

b)

IT priemonių, skirtų informacijos apie rinkos priežiūrą ir patikras prie išorės sienų mainams, kūrimas ir priežiūra;

| c) | parama rengiant bendrus veiksmus ir atliekant bandymus produktų saugos ir atitikties srityje, be kita ko, susijusius su susietųjų produktų ir internetu parduodamų produktų bandymu; |
| --- | --- |

c)

parama rengiant bendrus veiksmus ir atliekant bandymus produktų saugos ir atitikties srityje, be kita ko, susijusius su susietųjų produktų ir internetu parduodamų produktų bandymu;

| d) | rinkos priežiūros institucijų ir atitinkamų trečiųjų valstybių valdžios institucijų bendradarbiavimas, keitimasis geriausios praktika ir bendri projektai; |
| --- | --- |

d)

rinkos priežiūros institucijų ir atitinkamų trečiųjų valstybių valdžios institucijų bendradarbiavimas, keitimasis geriausios praktika ir bendri projektai;

| e) | rinkos priežiūros institucijoms skirtų rinkos priežiūros strategijų, žinių ir žvalgybinės informacijos rinkimo, bandymo įrenginių ir priemonių, tarpusavio vertinimo, mokymo programų, techninės paramos ir gebėjimų stiprinimo rėmimas; |
| --- | --- |

e)

rinkos priežiūros institucijoms skirtų rinkos priežiūros strategijų, žinių ir žvalgybinės informacijos rinkimo, bandymo įrenginių ir priemonių, tarpusavio vertinimo, mokymo programų, techninės paramos ir gebėjimų stiprinimo rėmimas;

| f) | tipo patvirtinimo procedūrų vertinimas ir variklinių transporto priemonių atitikties patikra, kuriuos atlieka Komisija. [99 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

tipo patvirtinimo procedūrų vertinimas ir variklinių transporto priemonių atitikties patikra, kuriuos atlieka Komisija. [99 pakeit.]

3.   Reikalavimus gauti finansavimą atitinka tie veiksmai, kuriais siekiama 3 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyto konkretaus tikslo:

| a) | teikti įvairių formų paramą MVĮ;
  [100 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

teikti įvairių formų paramą MVĮ;
  [100 pakeit.]

| b) | palengvinti
  labai mažų įmonių,
  MVĮ
  ir įmonių tinklų
  patekimą į rinkas,
  taip pat į rinkas už Sąjungos ribų,
  padėti joms spręsti pasaulines
  , aplinkosaugos, ekonomines
  ir socialines problemas bei siekti verslo tarptautinimo
  , sudaryti palankesnes sąlygas paramai per visą jų gyvavimo ciklą
  ir stiprinti Sąjungos
  verslo ir
  pramonės vadovaujamąjį vaidmenį pasaulinėse vertės grandinėse, įskaitant Europos įmonių tinklą; [101 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

palengvinti
  labai mažų įmonių,
  MVĮ
  ir įmonių tinklų
  patekimą į rinkas,
  taip pat į rinkas už Sąjungos ribų,
  padėti joms spręsti pasaulines
  , aplinkosaugos, ekonomines
  ir socialines problemas bei siekti verslo tarptautinimo
  , sudaryti palankesnes sąlygas paramai per visą jų gyvavimo ciklą
  ir stiprinti Sąjungos
  verslo ir
  pramonės vadovaujamąjį vaidmenį pasaulinėse vertės grandinėse, įskaitant Europos įmonių tinklą; [101 pakeit.]

| c) | spręsti rinkos kliūtis, mažinti administracinę naštą
  , įskaitant kliūčių steigti įmones ir pradėti verslą šalinimą,
  ir kurti palankią verslo aplinką, kad
  labai mažos įmonės ir
  MVĮ galėtų pasinaudoti vidaus rinkos privalumais
  , įskaitant galimybes gauti finansavimą, taip pat kurti tinkamas konsultavimo, mentorystės ir ugdomojo vadovavimo schemas, teikiant žiniomis pagrįstas verslo paslaugas
  ; [102 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

spręsti rinkos kliūtis, mažinti administracinę naštą
  , įskaitant kliūčių steigti įmones ir pradėti verslą šalinimą,
  ir kurti palankią verslo aplinką, kad
  labai mažos įmonės ir
  MVĮ galėtų pasinaudoti vidaus rinkos privalumais
  , įskaitant galimybes gauti finansavimą, taip pat kurti tinkamas konsultavimo, mentorystės ir ugdomojo vadovavimo schemas, teikiant žiniomis pagrįstas verslo paslaugas
  ; [102 pakeit.]

| d) | palengvinti
  tvaraus
  verslo
  plėtrą ir
  augimą,
  didinti labai mažų įmonių ir MVĮ informuotumą apie Sąjungos teisės aktus,
  įskaitant
  su aplinkosauga ir energetika susijusią Sąjungos teisę, stiprinti
  įgūdžių ugdymą ir
  kvalifikacijos kėlimą, taip pat sudaryti palankias sąlygas kurti naujus verslo modelius ir efektyviu išteklių naudojimu pagrįstas vertės grandines, skatinančias tvarų
  pramonės
  , technologinį ir organizacinį
  pertvarkymą gamybos ir paslaugų sektoriuose; [103 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

palengvinti
  tvaraus
  verslo
  plėtrą ir
  augimą,
  didinti labai mažų įmonių ir MVĮ informuotumą apie Sąjungos teisės aktus,
  įskaitant
  su aplinkosauga ir energetika susijusią Sąjungos teisę, stiprinti
  įgūdžių ugdymą ir
  kvalifikacijos kėlimą, taip pat sudaryti palankias sąlygas kurti naujus verslo modelius ir efektyviu išteklių naudojimu pagrįstas vertės grandines, skatinančias tvarų
  pramonės
  , technologinį ir organizacinį
  pertvarkymą gamybos ir paslaugų sektoriuose; [103 pakeit.]

| e) | didinti įmonių ir visų ekonomikos sektorių konkurencingumą ir
  tvarumą,
  remti
  labai mažų įmonių ir
  MVĮ
  technologinių, organizacinių ir socialinių
  inovacijų ir vertės grandinės

  įsisavinimą, stiprinti įmonių socialinę atsakomybę ir
  bendradarbiavimą
  vertės grandinėje
  , strategiškai sujungiant ekosistemas ir grupes, įskaitant bendrą grupių iniciatyvą; [104 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

didinti įmonių ir visų ekonomikos sektorių konkurencingumą ir
  tvarumą,
  remti
  labai mažų įmonių ir
  MVĮ
  technologinių, organizacinių ir socialinių
  inovacijų ir vertės grandinės

  įsisavinimą, stiprinti įmonių socialinę atsakomybę ir
  bendradarbiavimą
  vertės grandinėje
  , strategiškai sujungiant ekosistemas ir grupes, įskaitant bendrą grupių iniciatyvą; [104 pakeit.]

| f) | puoselėti verslumo aplinką ir verslumo kultūrą, įskaitant

  išplėsti
  naujų verslininkų mentorystės programą ir remti startuolius, verslo tvarumą ir plėtrą
  , ypatingą dėmesį skiriant naujiems potencialiems verslininkams (pvz., jaunuoliams, moterims), taip pat kitoms konkrečioms tikslinėms grupėms, pvz., nepalankioje socialinėje padėtyje esančių ar pažeidžiamų asmenų grupėms
  . [105 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

puoselėti verslumo aplinką ir verslumo kultūrą, įskaitant

  išplėsti
  naujų verslininkų mentorystės programą ir remti startuolius, verslo tvarumą ir plėtrą
  , ypatingą dėmesį skiriant naujiems potencialiems verslininkams (pvz., jaunuoliams, moterims), taip pat kitoms konkrečioms tikslinėms grupėms, pvz., nepalankioje socialinėje padėtyje esančių ar pažeidžiamų asmenų grupėms
  . [105 pakeit.]

3a.
     
  Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytą konkretų tikslą, Komisija gali, papildomai be šio straipsnio 3 dalies a–f punktuose nurodytų veiksmų, remti šiuos konkrečius veiksmus:

| a) | konsultavimo paslaugų Europos įmonių tinkle spartinimas, rėmimas ir plėtra siekiant pagal vieno langelio principą teikti integruotas paramos verslui paslaugas Sąjungos MVĮ, kurios siekia išnaudoti galimybes vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse, ir stebėti siekiant užtikrinti, kad minėtas tinklas visose valstybėse narėse teiktų panašios kokybės paslaugas; |
| --- | --- |

a)

konsultavimo paslaugų Europos įmonių tinkle spartinimas, rėmimas ir plėtra siekiant pagal vieno langelio principą teikti integruotas paramos verslui paslaugas Sąjungos MVĮ, kurios siekia išnaudoti galimybes vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse, ir stebėti siekiant užtikrinti, kad minėtas tinklas visose valstybėse narėse teiktų panašios kokybės paslaugas;

| b) | parama įmonių tinklų kūrimui; |
| --- | --- |

b)

parama įmonių tinklų kūrimui;

| c) | judumo programų naujiems verslininkams („Erasmus“ jauniems verslininkams) rėmimas ir plėtra siekiant gerinti jų gebėjimą plėtoti verslumo praktinę patirtį, įgūdžius bei požiūrį ir gerinti jų technologinius pajėgumus bei įmonių valdymą; |
| --- | --- |

c)

judumo programų naujiems verslininkams („Erasmus“ jauniems verslininkams) rėmimas ir plėtra siekiant gerinti jų gebėjimą plėtoti verslumo praktinę patirtį, įgūdžius bei požiūrį ir gerinti jų technologinius pajėgumus bei įmonių valdymą;

| d) | parama MVĮ plėtrai įgyvendinant svarbius verslo plėtros projektus, grindžiamus į rinką orientuotomis galimybėmis (MVĮ plėtros priemonė); |
| --- | --- |

d)

parama MVĮ plėtrai įgyvendinant svarbius verslo plėtros projektus, grindžiamus į rinką orientuotomis galimybėmis (MVĮ plėtros priemonė);

| e) | parama konkretiems sektoriaus veiksmams tose srityse, kurios pasižymi didele labai mažų įmonių ir MVĮ dalimi ir dideliu indėliu į Sąjungos BVP, pvz., turizmo sektoriuje. [106 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

parama konkretiems sektoriaus veiksmams tose srityse, kurios pasižymi didele labai mažų įmonių ir MVĮ dalimi ir dideliu indėliu į Sąjungos BVP, pvz., turizmo sektoriuje. [106 pakeit.]

3b.
     
  Veiksmai, kurių imamasi per Europos įmonių tinklą, kaip nurodyta šio straipsnio 3a dalies a punkte, gali, be kita ko, apimti:

| a) | MVĮ tarptautinimo palengvinimą ir verslo partnerių radimą vidaus rinkoje, tarpvalstybinį verslo bendradarbiavimą dėl mokslinių tyrimų ir plėtros, technologijų, žinių ir inovacijų perdavimo partnerysčių; |
| --- | --- |

a)

MVĮ tarptautinimo palengvinimą ir verslo partnerių radimą vidaus rinkoje, tarpvalstybinį verslo bendradarbiavimą dėl mokslinių tyrimų ir plėtros, technologijų, žinių ir inovacijų perdavimo partnerysčių;

| b) | informacijos, gairių ir asmeninių konsultacijų teikimą dėl Sąjungos teisės, Sąjungos finansavimo ir lėšų gavimo galimybių, taip pat dėl Sąjungos iniciatyvų, kurios turi įtakos verslui, įskaitant mokesčių, nuosavybės teisių, su aplinka ir energetika susijusių įpareigojimų, darbo ir socialinės apsaugos aspektus; |
| --- | --- |

b)

informacijos, gairių ir asmeninių konsultacijų teikimą dėl Sąjungos teisės, Sąjungos finansavimo ir lėšų gavimo galimybių, taip pat dėl Sąjungos iniciatyvų, kurios turi įtakos verslui, įskaitant mokesčių, nuosavybės teisių, su aplinka ir energetika susijusių įpareigojimų, darbo ir socialinės apsaugos aspektus;

| c) | MVĮ galimybių gauti ekspertinių žinių aplinkos, klimato, energijos vartojimo efektyvumo ir energetinio naudingumo klausimais palengvinimą; |
| --- | --- |

c)

MVĮ galimybių gauti ekspertinių žinių aplinkos, klimato, energijos vartojimo efektyvumo ir energetinio naudingumo klausimais palengvinimą;

| d) | tinklo ryšių su kitais Sąjungos ir valstybių narių informacijos ir konsultacijų tinklais, visų pirma EURES, Sąjungos inovacijų centrais ir „InvestEU“ konsultacijų centru, stiprinimą. |
| --- | --- |

d)

tinklo ryšių su kitais Sąjungos ir valstybių narių informacijos ir konsultacijų tinklais, visų pirma EURES, Sąjungos inovacijų centrais ir „InvestEU“ konsultacijų centru, stiprinimą.

Pagal kitas Sąjungos programas tinklo teikiamos paslaugos finansuojamos tų programų lėšomis.

Komisija teikia pirmenybę tinkle vykdomiems veiksmams, kad pagerintų jo dalis ar elementus, kurie neatitinka minimaliųjų standartų, siekdama teikti vienodą paramą labai mažoms įmonėms ir MVĮ visoje Sąjungoje.

Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi rodikliai ir minimalieji standartai, kad būtų galima įvertinti tinklo poveikį siekiant konkrečių tikslų ir MVĮ skirtų veiksmų efektyvumo.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 21 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Komisijai pagal 20 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus siekiant nustatyti papildomas paramos MVĮ formas, kurios nėra nurodytos šioje dalyje. [107 pakeit.]

4.   Reikalavimus gauti finansavimą atitinka Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 15 ir 16 straipsniuose nurodyti veiksmai, kuriais siekiama šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies c punkto i papunktyje nurodyto konkretaus tikslo.

5.   Reikalavimus gauti finansavimą atitinka tie veiksmai, kuriais remiama veikla, kuria siekiama parengti, taikyti, vertinti ir stebėti tarptautinius standartus finansinės atskaitomybės ir audito srityse bei stebėti standartų nustatymo procesus ir įgyvendinti konkretų tikslą, nurodytą 3 straipsnio 2 dalies c punkto ii papunktyje.

5a.
     
  Reikalavimus gauti finansavimą atitinka toliau nurodyti veiksmai, kuriais siekiama 3 straipsnio 2 dalies d punkto i papunktyje nurodytų konkrečių tikslų:

| a) | vartotojų informuotumo gerinimas ir švietimas vartotojų teisių klausimais vykdant nuolatinį švietimą apie ES vartotojų apsaugos taisykles ir galių įveikti naujas technologijų plėtros ir skaitmeninimo keliamas problemas suteikimas vartotojams, be kita ko, atsižvelgiant į pažeidžiamų vartotojų poreikius; |
| --- | --- |

a)

vartotojų informuotumo gerinimas ir švietimas vartotojų teisių klausimais vykdant nuolatinį švietimą apie ES vartotojų apsaugos taisykles ir galių įveikti naujas technologijų plėtros ir skaitmeninimo keliamas problemas suteikimas vartotojams, be kita ko, atsižvelgiant į pažeidžiamų vartotojų poreikius;

| b) | visų vartotojų ir komercinės veiklos subjektų galimybių kokybiškai išspręsti ginčus be teismo ir elektroniniu būdu ir gauti informacijos apie teisių gynimo priemones užtikrinimas ir palengvinimas; |
| --- | --- |

b)

visų vartotojų ir komercinės veiklos subjektų galimybių kokybiškai išspręsti ginčus be teismo ir elektroniniu būdu ir gauti informacijos apie teisių gynimo priemones užtikrinimas ir palengvinimas;

| c) | parama griežtesniam vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymui, ypatingą dėmesį skiriant tarpvalstybiniams arba su trečiosiomis šalimis susijusiems atvejams, veiksmingam nacionalinių vykdymo užtikrinimo institucijų veiklos koordinavimui ir bendradarbiavimui ir bendradarbiavimui vykdymo užtikrinimo srityje su trečiosiomis valstybėmis; |
| --- | --- |

c)

parama griežtesniam vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymui, ypatingą dėmesį skiriant tarpvalstybiniams arba su trečiosiomis šalimis susijusiems atvejams, veiksmingam nacionalinių vykdymo užtikrinimo institucijų veiklos koordinavimui ir bendradarbiavimui ir bendradarbiavimui vykdymo užtikrinimo srityje su trečiosiomis valstybėmis;

| d) | tvaraus vartojimo skatinimas, didinant vartotojų informuotumą apie produktų patvarumą ir poveikį aplinkai, ekologinio projektavimo ypatybes, remiant vartotojų teises šiuo atžvilgiu ir galimybes ginti teises, jei produktas sugenda anksčiau laiko. [108 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

tvaraus vartojimo skatinimas, didinant vartotojų informuotumą apie produktų patvarumą ir poveikį aplinkai, ekologinio projektavimo ypatybes, remiant vartotojų teises šiuo atžvilgiu ir galimybes ginti teises, jei produktas sugenda anksčiau laiko. [108 pakeit.]

6.   Reikalavimus gauti finansavimą atitinka tie I priede nurodyti veiksmai, kuriais siekiama 3 straipsnio 2 dalies e punkte nurodyto konkretaus tikslo:

7.   Reikalavimus gauti finansavimą atitinka tie II priede nurodyti veiksmai, kuriais siekiama 3 straipsnio 2 dalies f punkte nurodyto konkretaus tikslo:

9 straipsnis

Reikalavimus atitinkantys subjektai

1.   Be Finansinio reglamento 197 straipsnyje nustatytų kriterijų, taikomi šio straipsnio 2–7 dalyse nustatyti tinkamumo kriterijai.

2.   Be 3–7 dalyse nustatytų tinkamumo reikalavimų, pagal programą reikalavimus atitinka šie subjektai:

| a) | teisės subjektai, įsisteigę bet kurioje iš šių valstybių:






  i) | valstybėje narėje arba su ja susijusioje užjūrio šalyje ar teritorijoje; |
| --- | --- | --- |

a)

teisės subjektai, įsisteigę bet kurioje iš šių valstybių:

i)

valstybėje narėje arba su ja susijusioje užjūrio šalyje ar teritorijoje;

| ii) | trečiojoje valstybėje, kuri yra asocijuotoji programos valstybė pagal 5 straipsnį; |
| --- | --- |

ii)

trečiojoje valstybėje, kuri yra asocijuotoji programos valstybė pagal 5 straipsnį;

| b) | teisės subjektas, įsteigtas pagal Sąjungos teisę, ar tarptautinė organizacija; |
| --- | --- |

b)

teisės subjektas, įsteigtas pagal Sąjungos teisę, ar tarptautinė organizacija;

| c) | teisės subjektai, įsisteigę trečiojoje valstybėje, kuri nėra asocijuotoji programos valstybė, yra išskirtinai tinkami dalyvauti, jei veiksmas atitinka Sąjungos tikslus, o veikla už Sąjungos ribų prisideda prie valstybių narių teritorijose, kurioms taikomos sutartys, vykdomų intervencijų veiksmingumo. |
| --- | --- |

c)

teisės subjektai, įsisteigę trečiojoje valstybėje, kuri nėra asocijuotoji programos valstybė, yra išskirtinai tinkami dalyvauti, jei veiksmas atitinka Sąjungos tikslus, o veikla už Sąjungos ribų prisideda prie valstybių narių teritorijose, kurioms taikomos sutartys, vykdomų intervencijų veiksmingumo.

3.   
  Komisija gali leisti
  trečiojoje valstybėje, kuri nėra asocijuotoji programos valstybė, įsisteigę

  įsisteigusiems
  teisės subjektai gali

  subjektams
  dalyvauti šiuose veiksmuose: [109 pakeit.]

| a) | veiksmuose, kuriais siekiama 3 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyto konkretaus tikslo; |
| --- | --- |

a)

veiksmuose, kuriais siekiama 3 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyto konkretaus tikslo;

| b) | veiksmuose, kuriais remiama vartotojų apsauga, įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies d punkto i papunktyje nurodytą konkretų tikslą. |
| --- | --- |

b)

veiksmuose, kuriais remiama vartotojų apsauga, įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies d punkto i papunktyje nurodytą konkretų tikslą.

Veiksmuose dalyvaujantys subjektai, kurie nurodyti a ir b punktuose, negali gauti Sąjungos finansinės paramos,
  ypač jei kyla novatoriškos technologijos perdavimo rizika,
  išskyrus atvejus, kai tai svarbu programai įgyvendinti, visų pirma Sąjungos įmonių konkurencingumo ir patekimo į rinką požiūriu arba siekiant apsaugoti Sąjungoje gyvenančius vartotojus. Ta išimtis netaikoma pelno siekiantiems subjektams. [110 pakeit.]

4.   Reikalavimus dalyvauti veiksmuose, kuriais įgyvendinamas šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies c punkto i papunktyje nurodytas konkretus tikslas, atitinka subjektai nurodyti Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 15 ir 16 straipsniuose.

5.   Reikalavimus dalyvauti veiksmuose, kuriais remiama vartotojų apsauga įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies d punkto i papunktyje nurodytą konkretų tikslą, ir kurie yra susiję su Europos vartotojų centrų tinklu, atitinka šios įstaigos:

| a) | valstybės narės arba trečiosios valstybės, nurodytos 5 straipsnyje, paskirta įstaiga, kuri yra ne pelno siekianti įstaiga, atrinkta taikant skaidrią tvarką; |
| --- | --- |

a)

valstybės narės arba trečiosios valstybės, nurodytos 5 straipsnyje, paskirta įstaiga, kuri yra ne pelno siekianti įstaiga, atrinkta taikant skaidrią tvarką;

| b) | viešasis subjektas. |
| --- | --- |

b)

viešasis subjektas.

6.   Veiksmai, kuriuose dalyvauti reikalavimus atitinka trečiosios valstybės, kurios yra arba nėra asocijuotosios programos valstybės, ir kuriais įgyvendinamas konkretus tikslas, nurodytas 3 straipsnio 2 dalies e punkte:

| a) | apsaugos priemonės, kurių imamasi, jei kyla tiesioginė grėsmė sveikatos būklei Sąjungoje dėl vienos iš III priede išvardytų gyvūnų ligų ir zoonozių atsiradimo ar plitimo trečiosios valstybės ar valstybės narės teritorijoje, arba augalų kenkėjų, išvardytų 16 straipsnyje apibrėžtoje darbo programoje; |
| --- | --- |

a)

apsaugos priemonės, kurių imamasi, jei kyla tiesioginė grėsmė sveikatos būklei Sąjungoje dėl vienos iš III priede išvardytų gyvūnų ligų ir zoonozių atsiradimo ar plitimo trečiosios valstybės ar valstybės narės teritorijoje, arba augalų kenkėjų, išvardytų 16 straipsnyje apibrėžtoje darbo programoje;

| b) | apsaugos priemonės ar kita atitinkama veikla, kurios imamasi siekiant apsaugoti augalų sveikatos būklę Sąjungoje. |
| --- | --- |

b)

apsaugos priemonės ar kita atitinkama veikla, kurios imamasi siekiant apsaugoti augalų sveikatos būklę Sąjungoje.

Komisija yra įgaliota priimti deleguotuosius aktus pagal 20 straipsnį, kad iš dalies pakeistų III priedą, kai reikia atsižvelgti į situacijas, kurias sukelia tos gyvūnų ligos, kurios turi didelį poveikį gyvulininkystės produkcijai ar prekybai, zoonozės, kurios kelia grėsmę žmonėms, arba nauji moksliniai ar epidemiologiniai pokyčiai, taip pat gyvūnų ligos, kurios gali sukelti naują grėsmę Sąjungai.

Išskyrus atvejus, kai gyvūnų ligos ir augalų kenkėjai turi didelį poveikį Sąjungai, iš principo nesusijusios valstybės turėtų pačios finansuoti savo dalyvavimą a) ir b) punktuose nurodytuose veiksmuose.

7.   Reikalavimus dalyvauti veiksmuose, kuriais įgyvendinamas konkretus tikslas, nurodytas šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies f punkte, atitinka šie subjektai:

| a) | nacionaliniai statistikos institutai ir kitos nacionalinės institucijos, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 223/2009 5 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

a)

nacionaliniai statistikos institutai ir kitos nacionalinės institucijos, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 223/2009 5 straipsnio 2 dalyje;

| b) | dėl veiksmų, kuriais remiami bendradarbiavimo tinklai, kitos įstaigos, veikiančios statistikos srityje, kurios nėra a) punkte nurodytos valdžios institucijos; |
| --- | --- |

b)

dėl veiksmų, kuriais remiami bendradarbiavimo tinklai, kitos įstaigos, veikiančios statistikos srityje, kurios nėra a) punkte nurodytos valdžios institucijos;

| c) | ne pelno įstaigos, neturinčios pramonės, komercinių ir verslo ar kitų interesų konflikto, kurių pagrindiniai tikslai ir veikla yra susiję su Europos statistikos praktikos kodekso, nurodyto Reglamento (EB) Nr. 223/2009 11 straipsnyje, taikymo skatinimu ir rėmimu, ir naujų Europos statistikos rengimo metodų įgyvendinimu, siekiant didinti našumą ir gerinti kokybę Sąjungos lygmeniu. |
| --- | --- |

c)

ne pelno įstaigos, neturinčios pramonės, komercinių ir verslo ar kitų interesų konflikto, kurių pagrindiniai tikslai ir veikla yra susiję su Europos statistikos praktikos kodekso, nurodyto Reglamento (EB) Nr. 223/2009 11 straipsnyje, taikymo skatinimu ir rėmimu, ir naujų Europos statistikos rengimo metodų įgyvendinimu, siekiant didinti našumą ir gerinti kokybę Sąjungos lygmeniu.

10 straipsnis

Paskirtieji naudos gavėjai

Toliau nurodyti subjektai gali gauti dotaciją pagal programą be kvietimo teikti pasiūlymus:

| a) | dėl veiksmų rinkos priežiūros srityje, kuriais įgyvendinamas šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punkte

  a punkto ii papunktyje
  nurodytas konkretus tikslas, valstybių narių rinkos priežiūros institucijos, nurodytos Reglamento (EB) Nr. 765/2008 17 straipsnyje ir [Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomos gaminiams taikomų derinamųjų Sąjungos teisės aktų laikymosi ir vykdymo užtikrinimo taisyklės ir procedūros] (55) 11 straipsnyje; [111pakeit.] |
| --- | --- |

a)

dėl veiksmų rinkos priežiūros srityje, kuriais įgyvendinamas šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punkte

  a punkto ii papunktyje
  nurodytas konkretus tikslas, valstybių narių rinkos priežiūros institucijos, nurodytos Reglamento (EB) Nr. 765/2008 17 straipsnyje ir [Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomos gaminiams taikomų derinamųjų Sąjungos teisės aktų laikymosi ir vykdymo užtikrinimo taisyklės ir procedūros] (55) 11 straipsnyje; [111pakeit.]

| b) | dėl veiksmų akreditacijos ir rinkos priežiūros srityje, kuriais įgyvendinamas šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punkte a 
  punkto i papunktyje
  nurodytas konkretus tikslas, įstaiga, pagal Reglamento (EB) Nr. 765/2008 14 straipsnį vykdanti veiklą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 765/2008 32 straipsnyje; [112 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

dėl veiksmų akreditacijos ir rinkos priežiūros srityje, kuriais įgyvendinamas šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punkte a 
  punkto i papunktyje
  nurodytas konkretus tikslas, įstaiga, pagal Reglamento (EB) Nr. 765/2008 14 straipsnį vykdanti veiklą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 765/2008 32 straipsnyje; [112 pakeit.]

| c) | dėl veiksmų, kuriais įgyvendinamas šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies c punkto i papunktyje nurodytas konkretus tikslas, subjektai nurodyti Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 17 straipsnyje; |
| --- | --- |

c)

dėl veiksmų, kuriais įgyvendinamas šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies c punkto i papunktyje nurodytas konkretus tikslas, subjektai nurodyti Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 17 straipsnyje;

| d) | dėl veiksmų, kuriais įgyvendinamas 3 straipsnio 2 dalies c punkto ii papunktyje nurodytas konkretus tikslas, Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė (EFRAG), Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų fondas ir Viešojo intereso priežiūros taryba (PIOB); |
| --- | --- |

d)

dėl veiksmų, kuriais įgyvendinamas 3 straipsnio 2 dalies c punkto ii papunktyje nurodytas konkretus tikslas, Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė (EFRAG), Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų fondas ir Viešojo intereso priežiūros taryba (PIOB);

| e) | dėl veiksmų, kuriais įgyvendinamas 3 straipsnio 2 dalies d punkto i papunktyje nurodytas konkretus tikslas, susijęs su atstovavimu vartotojų interesams Sąjungos lygmeniu, Europos vartotojų sąjungų biuras (BEUC) ir Europos atstovavimo vartotojams standartizacijos srityje koordinavimo asociacija (ANEC), jeigu jie neturi interesų konfliktų ir per savo narius atstovauja ne mažiau kaip dviejų trečdalių valstybių narių Sąjungos vartotojų interesams; |
| --- | --- |

e)

dėl veiksmų, kuriais įgyvendinamas 3 straipsnio 2 dalies d punkto i papunktyje nurodytas konkretus tikslas, susijęs su atstovavimu vartotojų interesams Sąjungos lygmeniu, Europos vartotojų sąjungų biuras (BEUC) ir Europos atstovavimo vartotojams standartizacijos srityje koordinavimo asociacija (ANEC), jeigu jie neturi interesų konfliktų ir per savo narius atstovauja ne mažiau kaip dviejų trečdalių valstybių narių Sąjungos vartotojų interesams;

| f) | dėl veiksmų, kuriais įgyvendinamas 3 straipsnio 2 dalies d punkto ii papunktyje nurodytas konkretus tikslas, organizacijos „Finance Watch“ ir „Better Finance“, atsižvelgiant į šias sąlygas, kurios vertinamos kasmet:






  i) | subjektai išlieka nevyriausybiniai, nesiekiantys pelno ir nepriklausomi nuo pramonės, prekybos ar verslo; |
| --- | --- | --- |

f)

dėl veiksmų, kuriais įgyvendinamas 3 straipsnio 2 dalies d punkto ii papunktyje nurodytas konkretus tikslas, organizacijos „Finance Watch“ ir „Better Finance“, atsižvelgiant į šias sąlygas, kurios vertinamos kasmet:

i)

subjektai išlieka nevyriausybiniai, nesiekiantys pelno ir nepriklausomi nuo pramonės, prekybos ar verslo;

| ii) | jie neturi interesų konfliktų ir per savo narius atstovauja Sąjungos vartotojų ir kitų galutinių finansinių paslaugų gavėjų interesams; |
| --- | --- |

ii)

jie neturi interesų konfliktų ir per savo narius atstovauja Sąjungos vartotojų ir kitų galutinių finansinių paslaugų gavėjų interesams;

| g) | dėl veiksmų, kuriais siekiama šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies e punkte nurodyto konkretaus tikslo:






  i) | valstybių narių kompetentingos institucijos ir su jais susiję subjektai, Europos Sąjungos etaloninės laboratorijos ir Europos Sąjungos etaloniniai centrai, nurodyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 (56) 92, 95 ir 97 straipsniuose ir tarptautinės organizacijos; |
| --- | --- | --- |

g)

dėl veiksmų, kuriais siekiama šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies e punkte nurodyto konkretaus tikslo:

i)

valstybių narių kompetentingos institucijos ir su jais susiję subjektai, Europos Sąjungos etaloninės laboratorijos ir Europos Sąjungos etaloniniai centrai, nurodyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 (56) 92, 95 ir 97 straipsniuose ir tarptautinės organizacijos;

| ii) | tik šio reglamento 9 straipsnio 6 dalies a ir b punktuose apibūdintų veiksmų atveju, trečiosios valstybės, kurios yra arba nėra asocijuotosios programos valstybės; |
| --- | --- |

ii)

tik šio reglamento 9 straipsnio 6 dalies a ir b punktuose apibūdintų veiksmų atveju, trečiosios valstybės, kurios yra arba nėra asocijuotosios programos valstybės;

| h) | dėl veiksmų, kuriais įgyvendinamas šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytas konkretus tikslas, nacionaliniai statistikos institutai ir kitos nacionalinės valdžios institucijos, nurodytos Reglamento (EB) Nr. 223/2009 5 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

h)

dėl veiksmų, kuriais įgyvendinamas šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytas konkretus tikslas, nacionaliniai statistikos institutai ir kitos nacionalinės valdžios institucijos, nurodytos Reglamento (EB) Nr. 223/2009 5 straipsnio 2 dalyje.

Dėl šio straipsnio pirmos pastraipos e punkto Komisijai pagal 20 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kad būtų patikslintas sąrašas subjektų, kuriems pagal programą gali būti skirta dotacija veiksmams, kuriais siekiama 3 straipsnio 2 dalies d punkto i papunktyje nurodyto konkretaus tikslo. [113 pakeit.]

11 straipsnis

Vertinimo ir skyrimo kriterijai

Vertinimo komitetas (-ai) veiksmams, kuriais įgyvendinamas (-i) 3 straipsnio 2 dalyje nurodytas (-i) konkretus (-ūs) tikslas (-ai), gali būti visiškai arba iš dalies sudarytas iš išorės ekspertų.
  Vertinimo komiteto (-ų) darbas grindžiamas skaidrumo, vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principais. [114 pakeit.]

12 straipsnis

Bendro finansavimo taisyklės

1.   Dėl veiksmų, kuriais įgyvendinamas šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punkte

  a punkto ii papunktyje
  nurodytas konkretus tikslas, atsižvelgiant į valstybių narių ir trečiųjų valstybių, kurios yra asocijuotosios programos valstybės, rinkos priežiūros institucijas ir atsižvelgiant į Sąjungos bandymų įrenginius, kaip nurodyta [Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomos gaminiams taikomų derinamųjų Sąjungos teisės aktų laikymosi ir vykdymo užtikrinimo taisyklės ir procedūros] 20 straipsnyje, programa gali finansuoti iki 100 proc. reikalavimus atitinkančių išlaidų, susijusių su veiksmu, su sąlyga, kad laikomasi Finansiniame reglamente apibrėžto bendro finansavimo principo. [115 pakeit.]

2.   Dotacijos, skiriamos Viešojo intereso priežiūros tarybai (PIOB) įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies c punkto ii papunktyje nurodytą konkretų tikslą, jei Tarptautinės buhalterių federacijos (IFAC) finansavimas konkrečiais metais pasiekia daugiau kaip du trečdalius viso metinio finansavimo, metinis įnašas tiems metams yra ribojamas iki didžiausios sumos, apibrėžtos 16 straipsnyje nurodytoje darbo programoje.

3.   Dėl veiksmų, kuriais įgyvendinamas šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytas konkretus tikslas, programa gali finansuoti iki 100 proc. reikalavimus atitinkančių išlaidų, jei laikomasi Finansinio reglamento 190 straipsnyje apibrėžto bendro finansavimo principo.

4.   Dėl veiksmų, kuriais įgyvendinamas šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytas konkretus tikslas, programa gali finansuoti iki 95 proc. reikalavimus atitinkančių išlaidų, susijusių su veiksmais, kuriais remiami bendradarbiavimo tinklai, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 223/2009 15 straipsnyje.

13 straipsnis

Tinkamos finansuoti išlaidos

Be Finansinio reglamento 186 straipsnyje nustatytų kriterijų, veiksmams, kuriais įgyvendinamas šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytas konkretus tikslas, taikomi šie išlaidų tinkamumo kriterijai:

| a) | kaip nurodyta Finansinio reglamento 193 straipsnio 2 straipsnio b punkte, išlaidos turi būti finansuojamos iki veiklos pradžios; |
| --- | --- |

a)

kaip nurodyta Finansinio reglamento 193 straipsnio 2 straipsnio b punkte, išlaidos turi būti finansuojamos iki veiklos pradžios;

| b) | tokios išlaidos taip pat gali būti finansuojamos, jei imamasi priemonių, susijusių su įtariamu ligos arba kenkėjų atsiradimu arba buvimu, jei toks atsiradimas arba buvimas vėliau patvirtinamas. |
| --- | --- |

b)

tokios išlaidos taip pat gali būti finansuojamos, jei imamasi priemonių, susijusių su įtariamu ligos arba kenkėjų atsiradimu arba buvimu, jei toks atsiradimas arba buvimas vėliau patvirtinamas.

Pirmos pastraipos a punkte nurodytos išlaidos yra finansuojamos nuo pranešimo Komisijai apie ligos atsiradimą arba kenkėjų buvimą datos.

14 straipsnis

Sudėtinis, papildomas ir mišrus finansavimas

1.   Veiksmui, kuriam skirtas kitos Sąjungos programos įnašas, taip pat gali būti skirtas kitos programos įnašas, jei tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Tokiems pagal kitas Sąjungos programas skirtiems įnašams taikomos tų programų taisyklės. Sudėtinis finansavimas turi neviršyti bendros tinkamų finansuoti išlaidų sumos, o skirtingų Sąjungos programų parama gali būti apskaičiuojama proporcingai, remiantis dokumentais, kuriais nustatomos paramos sąlygos.

2.   Veiksmai, kuriems suteiktas pažangumo ženklas, arba kurie atitinka šias visas šias sąlygas:

| a) | jie buvo įvertinti kvietime teikti pasiūlymus pagal šią programą; |
| --- | --- |

a)

jie buvo įvertinti kvietime teikti pasiūlymus pagal šią programą;

| b) | jie atitinka to kvietimo teikti pasiūlymus minimalius kokybės reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

jie atitinka to kvietimo teikti pasiūlymus minimalius kokybės reikalavimus;

| c) | jie negali būti finansuojami pagal tą kvietimą teikti pasiūlymus dėl biudžetinių suvaržymų. |
| --- | --- |

c)

jie negali būti finansuojami pagal tą kvietimą teikti pasiūlymus dėl biudžetinių suvaržymų.

Jiems gali būti skirta parama iš Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo, „Europos socialinio fondo +“ ar Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, pagal Reglamento (ES) XX [Bendrųjų nuostatų reglamentas] [67] straipsnio 5 dalį arba Reglamento (ES) XX [dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos] [8] straipsnį
  arba Reglamentą (ES) XX [dėl Skaitmeninės Europos programos sudarymo], visų pirma siekiant aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių tikslo
  , jei tokie veiksmai atitinka atitinkamos programos tikslus. Taikomos fondo, iš kurio teikiama parama, taisyklės. [116 pakeit.]

3.   Veiksmui gali būti skirta parama iš vienos ar kelių Sąjungos programų. Tokiais atvejais mokėjimo paraiškoje deklaruojamos išlaidos neturi būti deklaruojamos kitai programai skirtoje mokėjimo paraiškoje.

4.   Išlaidų suma, kuri turi būti įtraukta į mokėjimo paraišką, gali būti proporcingai apskaičiuota kiekvienai programai pagal dokumentą, kuriame išdėstomos paramos teikimo sąlygos.

III SKYRIUS

DERINIMO OPERACIJOS

15 straipsnis

Derinimo operacijos

Derinimo operacijos pagal šią programą vykdomos laikantis [reglamento „InvestEU“] ir Finansinio reglamento X antraštinės dalies.

IV SKYRIUS

PROGRAMAVIMAS, STEBĖSENA, ĮGYVENDINIMAS IR KONTROLĖ

16 straipsnis

Programos įgyvendinimas

1.   Programa įgyvendinama vykdant Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytą (-as)

  Komisijai pagal 20 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas, siekiant priimti
  darbo programą (-as)
  pagal Finansinio reglamento 110 straipsnį. Darbo programos yra metinės arba daugiametės ir jose visų pirma nustatomi siektini tikslai, laukiami rezultatai, įgyvendinimo būdas ir bendra finansavimo plano suma. Jose taip pat išsamiai aprašomi finansuotini veiksmai, nurodoma kiekvienam veiksmui skirta orientacinė lėšų suma ir pateikiamas preliminarus įgyvendinimo tvarkaraštis
  . Kai taikoma, darbo programose nustatoma bendra derinimo operacijoms rezervuota suma. [117 pakeit.]

2.   
  Komisijai pagal 20 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas, priimant
  darbo programas, kuriomis įgyvendinamas

  laikantis
  3 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytas konkretus tikslas

  nurodyto konkretaus tikslo
  , kaip nurodyta I priede, Komisija priima įgyvendinimo aktais. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 21 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. [118 pakeit.]

3.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, šio reglamento II priede nustatyti veiksmai, kuriais įgyvendinamas šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytas konkretus tikslas, įgyvendinami pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 14 ir 17 straipsnius.

17 straipsnis

Stebėsena ir ataskaitų teikimas

1.   Rodikliai, kuriais grindžiama programos įgyvendinimo

  efektyvumo ir veiksmingumo
  pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnio 2 dalyje nustatytų konkrečių tikslų, ataskaita, pateikti IV priede. [119 pakeit.]

2.   Siekdama užtikrinti veiksmingą programos pažangos vertinimą siekiant tikslų, Komisija yra įgaliota priimti deleguotuosius aktus pagal 20 straipsnį, kad būtų peržiūrėti arba papildyti IV priede nurodyti rodikliai, jei manoma, kad tai būtina, ir papildyti šį reglamentą nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos nustatymo.

3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams ir, jei reikia, valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.

18 straipsnis

Vertinimas

1.   Vertinimai atliekami laiku, kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus.

2.   Tarpinis programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams nuo programos įgyvendinimo pradžios

  Ne vėliau kaip ... [ketveri metai nuo programos įgyvendinimo pradžios] Komisija parengia tarpinę programos vertinimo ataskaitą
  ,
  kaip įgyvendinami pagal programą remiami veiksmai
  ,
  kokie rezultatai ir poveikis,
  kaip
  efektyviai panaudoti ištekliai ir kokia programos pridėtinė vertė Sąjungai
  . [120 pakeit.]

3.   Kalbant apie veiksmus, kuriais įgyvendinamas 3 straipsnio 2 dalies c punkto ii papunktyje nurodytas konkretus tikslas, Komisija parengia metinę Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų fondo veiklos ataskaitą, susijusią su Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų, PIOB ir EFRAG kūrimu. Komisija ataskaitą perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai.

4.   Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 223/2009 13 straipsniu, Komisija konsultuojasi su Europos statistikos sistemos komitetu dėl vertinimo, susijusio su veiksmais, kuriais įgyvendinamas šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytas konkretus tikslas, prieš jų priėmimą ir pateikimą Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Baigiant įgyvendinti programą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį programos vertinimą

  Ne vėliau kaip ... [treji metai nuo programos įgyvendinimo pabaigos] Komisija parengia galutinę
  programos
  vertinimo ataskaitą dėl ilgalaikio programos poveikio
  ,
  rezultatų ir veiksmų tvarumo bei skirtingų darbo programų sinergijos
  . [121 pakeit.]

6.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas

  2 ir 5 dalyse nurodytas vertinimo ataskaitas
  i
  r savo išvadas
  Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui
  ir paskelbia jas viešai. Kai tinkama, prie ataskaitų pridedami pasiūlymai dėl programos pakeitimų
  . [122 pakeit.]

19 straipsnis

Sąjungos finansinių interesų apsauga

Kai programoje trečioji valstybė dalyvauja pagal tarptautiniu susitarimu paremtą sprendimą ar kitą teisinį instrumentą, trečioji valstybė suteikia visas būtinas teises ir prieigas, kurios reikalingos, kad atsakingas leidimus išduodantis pareigūnas, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), Europos Audito Rūmai galėtų veikti pagal visas savo kompetencijas. OLAF atveju tokios teisės apima teisę atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, kaip numatyta Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl OLAF atliekamų tyrimų.

20 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   
  8 straipsnio 3b dalyje,
  9
  , 10, 16
  ir 17 straipsniuose nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2028 m. gruodžio 31 d.[123 pakeit.]

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti
  8 straipsnio 3b dalyje,
  9
  , 10, 16
  ir 17 straipsniuose nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. [124 pakeit.]

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal
  8 straipsnio 3b dalį,
  9
  , 10, 16
  ir 17 straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. [125 pakeit.]

21 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002 58 straipsnį įsteigtas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas. (57)
  . Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (58). [126 pakeit.]

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

kai komiteto nuomonei gauti būtina rašytinė procedūra, tokia procedūra laikoma baigta be rezultato, jei per nuomonei pateikti nustatytą laikotarpį taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to prašo paprastoji komiteto narių dauguma.

SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

22 straipsnis

Informavimas, komunikacija ir viešinimas

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų
  skaidrumą ir
  matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. [127 pakeit.]

2.   Komisija vykdo su programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius

  įtaigius
  informavimo ir komunikacijos veiksmus
  , kad pagerintų vartotojų, piliečių, įmonių, visų pirma MVĮ,
  ir
  viešojo administravimo įstaigų supratimą apie išteklius, teikiamus šio reglamento finansinėmis priemonėmis, ir apie jų veiksmus bei rezultatus
  . Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 3 straipsnyje nurodytais tikslais. [128 pakeit.]

3.   Komisija (EUROSTAT) vykdo informavimo ir komunikavimo veiklą, susijusią su 3 straipsnio 2 dalies f punkte nurodyto konkretaus tikslo įgyvendinimu, jo veiksmais ir rezultatais, kai tai taikoma Europos statistikos
  duomenų rinkimui,
  plėtojimui, rengimui ir sklaidai pagal Reglamente (EB) Nr. 223/2009 nustatytus statistinius principus. [129 pakeit.]

23 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentai (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014, (ES) Nr. 258/2014, (ES) Nr. 652/2014 ir (ES) 2017/826 panaikinami nuo 2021 m. sausio 1 d.

24 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Šis Reglamentas nedaro poveikio atitinkamų veiksmų tęstinumui ar keitimui iki jų įgyvendinimo pabaigos pagal reglamentus (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014, (ES) Nr. 258/2014, (ES) Nr. 652/2014 ir (ES) 2017/826, kurie bus toliau taikomi atitinkamiems veiksmams iki jų įgyvendinimo pabaigos.

2.   Programos finansinio paketo lėšomis taip pat gali būti finansuojamos techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, būtinos užtikrinti perėjimui nuo priemonių, patvirtintų pagal ankstesnes programas, nustatytas pagal 1 dalyje pateiktą sąrašą, prie šios programos.

3.   Prireikus asignavimai gali būti įtraukti į biudžetą po 2027 m. ir skirti 4 straipsnio 3 dalyje nurodytoms išlaidoms padengti, kad būtų galima valdyti iki 2027 m. gruodžio 31 d. nebaigtus vykdyti veiksmus.

25 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 40.

1

(2)  OL C 86, 2019 3 7, p. 259.

2

(3)  2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento pozicija.

3

(4)  2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 99/2013 dėl 2013–2017 m. Europos statistikos programos (OL L 39, 2013 2 9, p. 12).

4

(5)  
  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/858 dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo ir rinkos priežiūros, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 595/2009 bei panaikinama Direktyva 2007/46/EB (OL L 151, 2018 6 14, p. 1).

5

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/858 dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo ir rinkos priežiūros, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 595/2009 bei panaikinama Direktyva 2007/46/EB (OL L 151, 2018 6 14, p. 1).

(6)  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 765/2008, nustatantis su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 (OL L 218, 2008 8 13, p. 30).

6

(7)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo (OL L 94, 2014 3 28, p. 1).

7

(8)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

8

(9)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).

9

(10)  COM(2018)0439.

10

(11)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1287/2013, kuriuo sukuriama 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 33).

11

(12)  
  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinio dydžio įmonių apibrėžties (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

12

2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinio dydžio įmonių apibrėžties (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

(13)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB (OL L 316, 2012 11 14, p. 12).

13

(14)  2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (OL L 243, 2002 9 11, p. 1).

14

(15)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB (OL L 182, 2013 6 29, p. 19).

15

(16)  2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito, iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 84/253/EEB (OL L 157, 2006 6 9, p. 87).

16

(17)  2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (OL L 11, 2002 1 15, p. 4).

17

(18)  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (OL L 376, 2006 12 27, p. 36).

18

(19)  2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/826 dėl 2017–2020 m. Sąjungos programos, skirtos remti konkrečiai veiklai, kuria skatinamas vartotojų ir kitų galutinių finansinių paslaugų gavėjų dalyvavimas formuojant Sąjungos finansinių paslaugų srities politiką, nustatymo (OL L 129, 2017 5 19, p. 17).

19

(20)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

20

2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

(21)  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos, panaikinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą (OL L 87, 2009 3 31, p. 164).

21

(22)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

22

(23)  OL L 90, 2006 3 28, p. 2.

23

(24)  COM(2010)0700.

24

(25)  COM(2017)0623.

25

(26)  COM(2018)0442.

26

(27)  COM(2018)0443.

27

(28)  COM(2018)0372.

28

(29)  COM(2018)0439.

29

(30)  COM(2018)0447.

30

(31)  COM(2018)0435.

31

(32)  COM(2018)0434.

32

(33)  COM(2018)0375.

33

(34)  COM(2018)0367.

34

(35)  COM(2018)0322, 10 straipsnis.

35

(36)  COM(2018)0382.

36

(37)  COM(2018)0393 .

37

(38)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

38

2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

(39)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

39

(40)  2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai („Gyvūnų sveikatos teisės aktas“) (OL L 84, 2016 3 31, p. 1).

40

(41)  2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2160/2003 dėl salmonelių ir kitų nurodytų zoonozių sukėlėjų per maistą kontrolės (OL L 325, 2003 12 12, p. 1).

41

(42)  2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 999/2001, nustatantis tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (OL L 147, 2001 5 31, p. 1).

42

(43)  2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas 2013/755/ES dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimas) (OL L 344, 2013 12 19, p. 1).

43

(44)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

44

(45)  1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).

45

(46)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

46

(47)  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

47

(48)  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 198, 2017 7 28, p. 29).

48

(49)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

49

(50)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

50

(51)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 254/2014 dėl daugiametės vartotojų 2014–2020 m. programos, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1926/2006/EB (OL L 84, 2014 3 20, p. 42).

51

(52)  2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 258/2014 dėl Sąjungos tam tikros audito ir finansinės atskaitomybės sričių veiklos paramos programos nustatymo 2014–2020 m. laikotarpiui ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB (OL L 105, 2014 4 8, p. 1).

52

(53)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 652/2014, kuriuo nustatomos išlaidų, susijusių su maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir augalų dauginamąja medžiaga, valdymo nuostatos ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 98/56/EB, 2000/29/EB ir 2008/90/EB, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 178/2002, (EB) Nr. 882/2004 ir (EB) Nr. 396/2005, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/128/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 ir panaikinami Tarybos sprendimai 66/399/EEB, 76/894/EEB ir 2009/470/EB (OL L 189, 2014 6 27, p. 1).

53

(54)  [to add]

54

(55)  COM(2017)0795.

55

(56)  2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (Oficialios kontrolės reglamentas), (OL L 95, 2017 4 7, p. 1).

56

(57)  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 031, 2002 2 1, p. 1).

57

2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 031, 2002 2 1, p. 1).

(58)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

58

I PRIEDAS

Tinkami finansuoti veiksmai, kuriais įgyvendinamas 3 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytas konkretus tikslas

Tinkami finansuoti yra šie veiksmai, kurie iš esmės įgyvendinami pasitelkus dotacijas ir viešuosius pirkimus, ir kuriais įgyvendinamas 3 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytas konkretus tikslas:

1.   neatidėliotinos veterinarinės ir fitosanitarijos priemonės;

| 1.1. | neatidėliotinų veterinarinių ir fitosanitarijos priemonių turi būti imamasi patvirtinus kurios nors iš III priede išvardytų gyvūnų ligų arba zoonozių pasireiškimą, vieno arba kelių kenkėjų buvimą arba kilus tiesioginei grėsmei Sąjungos žmonių, gyvūnų arba augalų sveikatos būklei.
  Pirmoje pastraipoje nurodytos priemonės įgyvendinamos nedelsiant, o jas taikant turi būti laikomasi atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose išdėstytų nuostatų. |
| --- | --- |

1.1.

Pirmoje pastraipoje nurodytos priemonės įgyvendinamos nedelsiant, o jas taikant turi būti laikomasi atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose išdėstytų nuostatų.

| 1.2. | dėl ekstremaliosios fitosanitarinės padėties valstybės narės gali imtis šių kovos su pirmuoju kenkėjų antplūdžiu tam tikroje zonoje priemonių:






  a) | Sąjungos karantininių kenkėjų
  prevencijos, izoliavimo ir (arba)
  naikinimo priemonių, kurių valstybės narės kompetentinga institucija imasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/2031 (1) 16 straipsnį arba pagal Sąjungos priemones, priimtas pagal to paties reglamento 28 straipsnio 1 dalį; [130 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

Sąjungos karantininių kenkėjų
  prevencijos, izoliavimo ir (arba)
  naikinimo priemonių, kurių valstybės narės kompetentinga institucija imasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/2031 (1) 16 straipsnį arba pagal Sąjungos priemones, priimtas pagal to paties reglamento 28 straipsnio 1 dalį; [130 pakeit.]

| b) | į Sąjungos karantininių kenkėjų sąrašą neįtrauktų kenkėjų
  prevencijos, izoliavimo ir (arba)
  naikinimo priemonių, kurių valstybės narės kompetentinga institucija imasi pagal Reglamento (ES) 2016/2031 29 straipsnį, jei pagal tame straipsnyje arba to paties reglamento 30 straipsnio 1 dalyje nurodytus kriterijus šie kenkėjai gali būti priskiriami prie Sąjungos karantininių kenkėjų; [131 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

į Sąjungos karantininių kenkėjų sąrašą neįtrauktų kenkėjų
  prevencijos, izoliavimo ir (arba)
  naikinimo priemonių, kurių valstybės narės kompetentinga institucija imasi pagal Reglamento (ES) 2016/2031 29 straipsnį, jei pagal tame straipsnyje arba to paties reglamento 30 straipsnio 1 dalyje nurodytus kriterijus šie kenkėjai gali būti priskiriami prie Sąjungos karantininių kenkėjų; [131 pakeit.]

| c) | papildomų apsaugos priemonių, kurių imamasi siekiant neleisti išplisti kenkėjui, dėl kurio pagal Reglamento (ES) 2016/2031 28 straipsnio 1 dalį ir 30 straipsnio 1 dalį buvo priimtos Sąjungos priemonės, išskyrus šios dalies a punkte nurodytas naikinimo ir šios dalies b punkte

  a ir b punktuose
  nurodytas sulaikymo priemones, jei šios priemonės yra būtinos siekiant apsaugoti Sąjungą nuo tolesnio šio kenkėjo plitimo
  , prireikus apribojant laisvą vežėjų judėjimą aplinkinėse valstybėse narėse; [132 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

papildomų apsaugos priemonių, kurių imamasi siekiant neleisti išplisti kenkėjui, dėl kurio pagal Reglamento (ES) 2016/2031 28 straipsnio 1 dalį ir 30 straipsnio 1 dalį buvo priimtos Sąjungos priemonės, išskyrus šios dalies a punkte nurodytas naikinimo ir šios dalies b punkte

  a ir b punktuose
  nurodytas sulaikymo priemones, jei šios priemonės yra būtinos siekiant apsaugoti Sąjungą nuo tolesnio šio kenkėjo plitimo
  , prireikus apribojant laisvą vežėjų judėjimą aplinkinėse valstybėse narėse; [132 pakeit.]

| ca) | netikėtai užpuolusio kenkėjo naikinimo priemonių, net jei jis nelaikomas Sąjungos karantininiu kenkėju, o yra ekstremalių meteorologinių reiškinių arba klimato kaitos valstybėje narėje padarinys. [133 pakeit.] |
| --- | --- |

ca)

netikėtai užpuolusio kenkėjo naikinimo priemonių, net jei jis nelaikomas Sąjungos karantininiu kenkėju, o yra ekstremalių meteorologinių reiškinių arba klimato kaitos valstybėje narėje padarinys. [133 pakeit.]

| 1.3. | Sąjungos finansavimas taip pat gali būti teikiamas šioms priemonėms: |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | apsaugos priemonėms, kurių dėl kurios nors iš III priede išvardytų gyvūnų ligų ir zoonozių pasireiškimo arba plitimo trečiosios valstybės, valstybės narės arba UŠT teritorijoje imamasi kilus tiesioginei grėsmei Sąjungos sveikatos būklei, taip pat apsaugos priemonėms arba kitai susijusiai veiklai, kurių imamasi remiant Sąjungos augalų sveikatos būklę; |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | šiame priede nurodytoms priemonėms, kurių, siekdamos kontroliuoti epidemiją, glaudžiai bendradarbiaudamos imasi dvi arba daugiau valstybių narių; |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | biologinių produktų, skirtų III priede išvardytoms gyvūnų ligoms ir zoonozėms kontroliuoti, išteklių atsargų sudarymui, jei valstybės narės prašymu Komisija mano, kad šiai valstybei narei šias atsargas sudaryti būtina; |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.4. | biologinių produktų išteklių atsargų sudarymui arba vakcinų dozių įsigijimui, jei dėl kurios nors iš III priede išvardytų gyvūnų ligų ir zoonozių pasireiškimo arba plitimo trečiojoje valstybėje arba valstybėje narėje gali kilti grėsmė Sąjungai. |
| --- | --- |

1.3.4.

| 1.3.4a. | įtarus gyvūnų ligos protrūkį ir (arba) kenksmingų organizmų atsiradimą, visoje Sąjungoje ir prie jos išorės sienų turi būti gerokai sustiprintos patikros ir stebėsena; [134 pakeit.] |
| --- | --- |

1.3.4a.

| 1.3.4b. | žinomų ir šiuo metu nežinomų kenkėjų ir ligų atsiradimo stebėjimo priemonėms. [135 pakeit.] |
| --- | --- |

1.3.4b.

2.   Metinės ir daugiametės veterinarinės ir fitosanitarijos programos

| 2.1. | Metinės ir daugiametės veterinarinės ir fitosanitarijos III priede išvardytų gyvūnų ligų bei zoonozių ir augalų kenkėjų
  prevencijos,
  naikinimo, kontrolės ir stebėsenos programos turi būti įgyvendinamos laikantis atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose išdėstytų nuostatų. [136 pakeit.]

  Finansavimo reikalavimus atitinkančių veiksmų sąlygos nustatytos 16 straipsnyje nurodytoje darbo programoje.
  Programos pateikiamos Komisijai ne vėliau kaip metų, einančių prieš numatytą įgyvendinimo laikotarpį, gegužės 31 d.
  Naudos gavėjams pateikus tarpines finansines ataskaitas, Komisija prireikus gali iš dalies pakeisti su visu tinkamumo finansuoti laikotarpiu susijusius dotacijų susitarimus.


  Šios programos turėtų atspindėti naujas klimato kaitos nulemtas realijas ir jų įvairovę Europos lygmeniu; jos taip pat turėtų padėti užkirsti kelią Europos biologinės įvairovės nykimui. [137 pakeit.] |
| --- | --- |

2.1.

Finansavimo reikalavimus atitinkančių veiksmų sąlygos nustatytos 16 straipsnyje nurodytoje darbo programoje.

Programos pateikiamos Komisijai ne vėliau kaip metų, einančių prieš numatytą įgyvendinimo laikotarpį, gegužės 31 d.

Naudos gavėjams pateikus tarpines finansines ataskaitas, Komisija prireikus gali iš dalies pakeisti su visu tinkamumo finansuoti laikotarpiu susijusius dotacijų susitarimus.

Šios programos turėtų atspindėti naujas klimato kaitos nulemtas realijas ir jų įvairovę Europos lygmeniu; jos taip pat turėtų padėti užkirsti kelią Europos biologinės įvairovės nykimui. [137 pakeit.]

| 2.2. | Jei kurios nors iš III priede išvardytų gyvūnų ligų arba zoonozių pasireiškimas arba plitimas gali kelti grėsmę sveikatos būklei Sąjungoje, taip pat siekiant apsaugoti Sąjungą nuo kurios nors iš šių ligų ar zoonozių arba jei apsaugos priemonės būtinos remiant Sąjungos augalų sveikatos būklę, valstybės narės į savo nacionalines programas gali įtraukti priemones, įgyvendintinas trečiųjų valstybių teritorijose, bendradarbiaujant su šių šalių valdžios institucijomis. Tomis pačiomis aplinkybėmis ir tais pačiais tikslais Sąjungos finansavimas gali būti tiesiogiai skiriamas trečiųjų valstybių kompetentingoms institucijoms. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dėl fitosanitarijos programų Sąjungos finansavimas valstybėms narėms gali būti skiriamas šioms priemonėms:






  a) | nustatytais laikotarpiais vykdomai stebėsenai, kurios metu tikrinama bent tai, ar esama Sąjungos karantininių kenkėjų ir su kuriuo nors kenkėju, kuriam taikomos Reglamento (ES) 2016/2031 29 straipsnyje nurodytos priemonės arba pagal to paties reglamento 30 straipsnio 1 dalį priimtos priemonės, susijusių požymių arba simptomų; |
| --- | --- | --- |

2.3.

a)

nustatytais laikotarpiais vykdomai stebėsenai, kurios metu tikrinama bent tai, ar esama Sąjungos karantininių kenkėjų ir su kuriuo nors kenkėju, kuriam taikomos Reglamento (ES) 2016/2031 29 straipsnyje nurodytos priemonės arba pagal to paties reglamento 30 straipsnio 1 dalį priimtos priemonės, susijusių požymių arba simptomų;

| b) | nustatytais laikotarpiais vykdomai stebėsenai, kurios metu tikrinama bent tai, ar esama kitų nei a punkte nurodytų kenkėjų, kurie gali kelti atsirandančią grėsmę Sąjungai ir kurių patekimas arba išplitimas gali daryti didelį poveikį Sąjungos žemės ūkiui arba miškams; |
| --- | --- |

b)

nustatytais laikotarpiais vykdomai stebėsenai, kurios metu tikrinama bent tai, ar esama kitų nei a punkte nurodytų kenkėjų, kurie gali kelti atsirandančią grėsmę Sąjungai ir kurių patekimas arba išplitimas gali daryti didelį poveikį Sąjungos žemės ūkiui arba miškams;

| c) | Sąjungos karantininių kenkėjų
  prevencijos, izoliavimo arba
  naikinimo priemonėms, kurių valstybės narės kompetentinga institucija imasi pagal Reglamento (ES) 2016/2031 17 straipsnį arba pagal Sąjungos priemones, priimtas pagal to paties reglamento 28 straipsnio 1 dalį; [138 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

Sąjungos karantininių kenkėjų
  prevencijos, izoliavimo arba
  naikinimo priemonėms, kurių valstybės narės kompetentinga institucija imasi pagal Reglamento (ES) 2016/2031 17 straipsnį arba pagal Sąjungos priemones, priimtas pagal to paties reglamento 28 straipsnio 1 dalį; [138 pakeit.]

| d) | į Sąjungos karantininių kenkėjų sąrašą neįtrauktų kenkėjų
  prevencijos, izoliavimo arba
  naikinimo priemonių, kurių valstybės narės kompetentinga institucija imasi pagal Reglamento (ES) 2016/2031 29 straipsnį, jei pagal tame straipsnyje arba to paties reglamento 30 straipsnio 1 dalyje nurodytus kriterijus šie kenkėjai gali būti priskiriami prie Sąjungos karantininių kenkėjų; [139 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

į Sąjungos karantininių kenkėjų sąrašą neįtrauktų kenkėjų
  prevencijos, izoliavimo arba
  naikinimo priemonių, kurių valstybės narės kompetentinga institucija imasi pagal Reglamento (ES) 2016/2031 29 straipsnį, jei pagal tame straipsnyje arba to paties reglamento 30 straipsnio 1 dalyje nurodytus kriterijus šie kenkėjai gali būti priskiriami prie Sąjungos karantininių kenkėjų; [139 pakeit.]

| e) | papildomų apsaugos priemonių, kurių imamasi siekiant neleisti išplisti kenkėjui, dėl kurio pagal Reglamento (ES) 2016/2031 28 straipsnio 1 dalį ir 30 straipsnio 1 dalį buvo priimtos Sąjungos priemonės, išskyrus šios dalies c punkte nurodytas naikinimo ir šios dalies d punkte

  c ir d punktuose
  nurodytas sulaikymo priemones, jei šios priemonės yra būtinos siekiant apsaugoti Sąjungą nuo tolesnio šio kenkėjo plitimo. [140 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

papildomų apsaugos priemonių, kurių imamasi siekiant neleisti išplisti kenkėjui, dėl kurio pagal Reglamento (ES) 2016/2031 28 straipsnio 1 dalį ir 30 straipsnio 1 dalį buvo priimtos Sąjungos priemonės, išskyrus šios dalies c punkte nurodytas naikinimo ir šios dalies d punkte

  c ir d punktuose
  nurodytas sulaikymo priemones, jei šios priemonės yra būtinos siekiant apsaugoti Sąjungą nuo tolesnio šio kenkėjo plitimo. [140 pakeit.]

| f) | priemonėms, kuriomis siekiama sulaikyti kenkėją, dėl kurio užkrėstoje zonoje, kurioje šis kenkėjas negali būti sunaikintas, pagal Reglamento (ES) 2016/2031 28 straipsnio 2 dalį arba 30 straipsnio 3 dalį buvo priimtos Sąjungos sulaikymo priemonės, jei šios priemonės yra būtinos siekiant apsaugoti Sąjungą nuo tolesnio šio kenkėjo plitimo. |
| --- | --- |

f)

priemonėms, kuriomis siekiama sulaikyti kenkėją, dėl kurio užkrėstoje zonoje, kurioje šis kenkėjas negali būti sunaikintas, pagal Reglamento (ES) 2016/2031 28 straipsnio 2 dalį arba 30 straipsnio 3 dalį buvo priimtos Sąjungos sulaikymo priemonės, jei šios priemonės yra būtinos siekiant apsaugoti Sąjungą nuo tolesnio šio kenkėjo plitimo.

16 straipsnyje nurodytoje darbo programoje bus nurodytas augalų kenkėjų, kuriems bus taikomos tos priemonės, sąrašas.

| 3. | Gyvūnų gerovės rėmimo veikla
  , įskaitant priemones, kuriomis siekiama užtikrinti gyvūnų gerovės standartų laikymąsi ir atsekamumą, be kita ko, gyvūnų vežimo metu
  . [141 pakeit.] |
| --- | --- |

3.

| 4. | Reglamento (ES) 2017/625 92, 95 ir 97 straipsniuose nurodytos Europos Sąjungos etaloninės laboratorijos ir Europos Sąjungos etaloniniai centrai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | Reglamento (ES) 2017/625 112 straipsnyje nurodytos koordinuojamos kontrolės programos ir informacijos bei duomenų rinkimas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Maisto švaistymo prevencijos ir kovos su sukčiavimu maisto produktų srityje veikla. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tvarios maisto gamybos

  Ekologiškos žemės ūkio produkcijos
  ir tvaraus maisto vartojimo
  , nedarant žalos aplinkai ir biologinei įvairovei,
  rėmimo veikla
  ir tiesioginės prekybos bei trumpų tiekimo grandinių skatinimas
  . [142 pakeit.] |
| --- | --- |

7.

| 8. | Duomenų bazės ir kompiuterinės informacijos valdymo sistemos, būtinos siekiant veiksmingai ir efektyviai įgyvendinti šios srities teisės aktus, susijusios su 3 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytu konkrečiu tikslu ir turinčios įrodytą papildomą naudą visai Sąjungai
  ; naujų technologijų, skirtų produktų atsekamumui didinti, tokių kaip greitojo atsako (QR) kodai ant produktų pakuočių, diegimas
  . [143 pakeit.] |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kompetentingų institucijų, atsakingų už oficialią kontrolę, ir kitų su gyvūnų ligų arba augalų kenkėjų valdymu ir (arba) prevencija susijusių šalių darbuotojų mokymas, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2017/625 130 straipsnyje. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kelionės, apgyvendinimo ir kasdienės pragyvenimo išlaidos, kurias patiria valstybių narių ekspertai dėl to, kad Komisija juos paskiria padėti savo ekspertams, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2017/625 116 straipsnio 4 dalyje ir 120 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Techninė ir mokslinė veikla, įskaitant tyrimus ir koordinavimo veiklą, būtinus siekiant
  užkirsti kelią naujų ir nežinomų kenkėjų bei ligų atsiradimui ir
  užtikrinti tinkamą teisės aktų įgyvendinimą su 3 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytu konkrečiu tikslu susijusioje srityje ir tų teisės aktų pritaikymą prie mokslo, technologijų ir visuomenės raidos. [144 pakeit.] |
| --- | --- |

11.

| 12. | Veikla, kurią vykdo valstybių narių arba tarptautinės organizacijos, siekiančios įgyvendinti 3 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytą konkretų tikslą, ir kuria padedama tobulinti bei įgyvendinti su šiuo tikslu susijusias taisykles. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Vienos arba kelių valstybių narių rengiami projektai, kuriais, taikant novatoriškus metodus ir protokolus, siekiama didinti 3 straipsnio 2 dalies e punkte nurodyto konkretaus tikslo įgyvendinimo efektyvumą. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Parama Sąjungos ir valstybių narių įgyvendinamoms informavimo ir informuotumo didinimo iniciatyvoms, kuriomis siekiama užtikrinti geresnę, reikalavimus atitinkančią ir tvarią maisto gamybą ir vartojimą, įskaitant maisto švaistymo
  prevenciją, prisidedančią prie žiedinės ekonomikos,
  ir sukčiavimo maisto produktų srityje prevencijos veiklą, įgyvendinant su 3 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytu konkrečiu tikslu susijusias taisykles. [145 pakeit.] |
| --- | --- |

14.

| 15. | Priemonės, kurios, siekiant apsaugoti žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatą ir gyvūnų gerovę, taikomos prie Sąjungos sienos iš trečiųjų valstybių atvežamiems gyvūnams, gyvūniniams produktams, augalams ir augaliniams produktams. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/2031 dėl apsaugos priemonių nuo augalų kenkėjų, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 ir (ES) Nr. 1143/2014 ir panaikinamos Tarybos direktyvos 69/464/EEB, 74/647/EEB, 93/85/EEB, 98/57/EB, 2000/29/EB, 2006/91/EB ir 2007/33/EB (OL L 317, 2016 11 23, p. 4).

II PRIEDAS

Tinkami finansuoti veiksmai, kuriais įgyvendinamas 3 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytas konkretus tikslas

Siekiant įgyvendinti Sąjungos politiką, reikia kokybiškos palyginamos ir patikimos statistinės informacijos apie Sąjungos ekonominę, socialinę, su teritorija ir aplinka susijusią padėtį. Be to, turėdami Europos statistinės informacijos, Europos piliečiai gali suprasti demokratinius procesus, juose dalyvauti ir diskutuoti apie Sąjungos dabartį ir ateitį.

Šia programa, kartu su Reglamentu (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos, nustatoma bendroji 2021–2027 m. Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema. Europos statistinė informacija plėtojama, rengiama ir skleidžiama pagal šią sistemą, laikantis Europos statistikos praktikos kodekso principų ir palaikant glaudų bei darnų bendradarbiavimą su Europos statistikos sistema (ESS).

Pagal šią sistemą plėtojant, rengiant ir skleidžiant Europos statistinę informaciją, padedama įgyvendinti SESV nustatytą ir Komisijos strateginiuose prioritetuose išsamiau apibrėžtą Sąjungos politiką.

Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies f punkte nustatytą konkretų tikslą, vykdomi šie veiksmai:

Ekonominė ir pinigų sąjunga, globalizacija ir prekyba

| — | teikiama kokybiška statistinė informacija, kuria grindžiama perviršinio deficito procedūra, reformų rėmimo programa ir Sąjungos metinis ekonomikos stebėsenos bei gairių teikimo ciklas; |
| --- | --- |

—

teikiama kokybiška statistinė informacija, kuria grindžiama perviršinio deficito procedūra, reformų rėmimo programa ir Sąjungos metinis ekonomikos stebėsenos bei gairių teikimo ciklas;

| — | teikiami ir prireikus tobulinami pagrindiniai Europos ekonominiai rodikliai (PEER); |
| --- | --- |

—

teikiami ir prireikus tobulinami pagrindiniai Europos ekonominiai rodikliai (PEER);

| — | teikiama statistinė informacija ir metodinės gairės apie tai, kaip statistiškai vertinamos investicinės ir biudžeto priemonės, ir kartu remiama ekonominė konvergencija, finansinis stabilumas ir darbo vietų kūrimas; |
| --- | --- |

—

teikiama statistinė informacija ir metodinės gairės apie tai, kaip statistiškai vertinamos investicinės ir biudžeto priemonės, ir kartu remiama ekonominė konvergencija, finansinis stabilumas ir darbo vietų kūrimas;

| — | teikiama su nuosavais ištekliais ir ES darbuotojų darbo užmokesčiu bei pensijomis susijusi statistinė informacija; |
| --- | --- |

—

teikiama su nuosavais ištekliais ir ES darbuotojų darbo užmokesčiu bei pensijomis susijusi statistinė informacija;

| — | geriau vertinama prekyba
  prekėmis ir
  paslaugomis, tiesioginės užsienio investicijos, pasaulinės vertės grandinės ir globalizacijos poveikis Sąjungos ekonomikai; [146 pakeit.] |
| --- | --- |

—

geriau vertinama prekyba
  prekėmis ir
  paslaugomis, tiesioginės užsienio investicijos, pasaulinės vertės grandinės ir globalizacijos poveikis Sąjungos ekonomikai; [146 pakeit.]

Bendroji rinka, inovacijos ir skaitmeninė transformacija

| — | teikiama kokybiška ir patikima statistinė informacija, kurių reikia bendrajai rinkai, Europos gynybos veiksmų planui ir pagrindinėse inovacijų bei mokslinių tyrimų srityse; |
| --- | --- |

—

teikiama kokybiška ir patikima statistinė informacija, kurių reikia bendrajai rinkai, Europos gynybos veiksmų planui ir pagrindinėse inovacijų bei mokslinių tyrimų srityse;

| — | teikiama daugiau aktualesnės informacijos apie bendradarbiaujamąją ekonomiką ir skaitmeninimo poveikį Europos verslui ir piliečiams; |
| --- | --- |

—

teikiama daugiau aktualesnės informacijos apie bendradarbiaujamąją ekonomiką ir skaitmeninimo poveikį Europos verslui ir piliečiams;

Europos socialinis aspektas

| — | teikiama kokybiška, aktuali ir patikima statistinė informacija, kuria padedama įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį ir Sąjungos gebėjimų politiką, įskaitant statistinę informaciją apie darbo rinką, užimtumą, švietimą ir mokymą, pajamas, gyvenimo sąlygas, skurdą, nelygybę, socialinę apsaugą, nedeklaruojamą darbą ir gebėjimų palydovines sąskaitas
  , bet ne vien tik ją
  ; [147 pakeit.] |
| --- | --- |

—

teikiama kokybiška, aktuali ir patikima statistinė informacija, kuria padedama įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį ir Sąjungos gebėjimų politiką, įskaitant statistinę informaciją apie darbo rinką, užimtumą, švietimą ir mokymą, pajamas, gyvenimo sąlygas, skurdą, nelygybę, socialinę apsaugą, nedeklaruojamą darbą ir gebėjimų palydovines sąskaitas
  , bet ne vien tik ją
  ; [147 pakeit.]

| — | teikiama statistinė informacija, susijusi su Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencija; |
| --- | --- |

—

teikiama statistinė informacija, susijusi su Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencija;

| — | teikiama papildoma statistinė informacija apie migraciją, pirmiausia apie migrantų padėtį bei integraciją ir prieglobsčio prašytojų švietimo poreikius bei kvalifikacijos lygius; |
| --- | --- |

—

teikiama papildoma statistinė informacija apie migraciją, pirmiausia apie migrantų padėtį bei integraciją ir prieglobsčio prašytojų švietimo poreikius bei kvalifikacijos lygius;

| — | rengiamos modernios gyventojų ir būstų surašymo po 2021 m. programos ir gyventojų skaičiaus statistinė informacija; |
| --- | --- |

—

rengiamos modernios gyventojų ir būstų surašymo po 2021 m. programos ir gyventojų skaičiaus statistinė informacija;

| — | teikiamos kasmet naujinamos gyventojų skaičiaus prognozės; |
| --- | --- |

—

teikiamos kasmet naujinamos gyventojų skaičiaus prognozės;

Darnus vystymasis, gamtos ištekliai ir aplinka

| — | stebima darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimo pažanga; |
| --- | --- |

—

stebima darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimo pažanga;

| — | toliau plėtojama statistinė informacija, kuria remiama energetikos strategija, žiedinė ekonomika ir Plastikų strategija; |
| --- | --- |

—

toliau plėtojama statistinė informacija, kuria remiama energetikos strategija, žiedinė ekonomika ir Plastikų strategija;

| — | teikiama pagrindinė su aplinka susijusi statistinė informacija ir rodikliai, įskaitant susijusius su atliekomis, vandeniu, biologine įvairove, miškais, žemės naudojimu ir žemės danga, taip pat su klimatu susijusi statistinė informacija ir aplinkos ekonominės sąskaitos; |
| --- | --- |

—

teikiama pagrindinė su aplinka susijusi statistinė informacija ir rodikliai, įskaitant susijusius su atliekomis, vandeniu, biologine įvairove, miškais, žemės naudojimu ir žemės danga, taip pat su klimatu susijusi statistinė informacija ir aplinkos ekonominės sąskaitos;

| — | teikiama statistinė krovinių ir keleivių vežimo informacija, kuria remiama Sąjungos politika; |
| --- | --- |

—

teikiama statistinė krovinių ir keleivių vežimo informacija, kuria remiama Sąjungos politika;

| — | rengiami tolesni rodikliai, siekiant stebėti įvairiarūšį transportą ir perėjimą prie aplinkai palankesnių transporto rūšių; |
| --- | --- |

—

rengiami tolesni rodikliai, siekiant stebėti įvairiarūšį transportą ir perėjimą prie aplinkai palankesnių transporto rūšių;

| — | laiku teikiami aktualūs duomenys, kurių reikia bendrai žemės ūkio politikai, bendrai žuvininkystės politikai ir su aplinka, aprūpinimu maistu ir gyvūnų gerove susijusiai politikai; |
| --- | --- |

—

laiku teikiami aktualūs duomenys, kurių reikia bendrai žemės ūkio politikai, bendrai žuvininkystės politikai ir su aplinka, aprūpinimu maistu ir gyvūnų gerove susijusiai politikai;

Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

| — | laiku teikiami išsamūs statistiniai su regionais, įskaitant Sąjungos atokiausius regionus, miestais ir kaimo vietovėmis susiję rodikliai, kuriais remiantis galima stebėti ir vertinti teritorinės plėtros politikos veiksmingumą, taip pat vertinti teritorinį sektorių politikos poveikį; |
| --- | --- |

—

laiku teikiami išsamūs statistiniai su regionais, įskaitant Sąjungos atokiausius regionus, miestais ir kaimo vietovėmis susiję rodikliai, kuriais remiantis galima stebėti ir vertinti teritorinės plėtros politikos veiksmingumą, taip pat vertinti teritorinį sektorių politikos poveikį;

| — | padedama rengti kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu rodiklius ir rengiama su politika bei saugumu susijusi statistinė informacija; |
| --- | --- |

—

padedama rengti kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu rodiklius ir rengiama su politika bei saugumu susijusi statistinė informacija;

| — | vis dažniau naudojami geoerdviniai duomenys; į statistinės informacijos rengimą sistemingai integruojamas ir įtraukiamas geoerdvinės informacijos valdymas; |
| --- | --- |

—

vis dažniau naudojami geoerdviniai duomenys; į statistinės informacijos rengimą sistemingai integruojamas ir įtraukiamas geoerdvinės informacijos valdymas;

Geresnis Europos statistinės informacijos perdavimas ir skatinimas naudotis ja, kaip patikimu šaltiniu, kovojant su internetine dezinformacija

| — | sistemingai skatinama naudotis Europos statistine informacija, kaip patikimu duomenų šaltiniu, ir sudaromos palankesnės sąlygos naudotis ja faktų tikrintojams, mokslininkams ir viešojo sektoriaus institucijoms kovojant su internetine dezinformacija; |
| --- | --- |

—

sistemingai skatinama naudotis Europos statistine informacija, kaip patikimu duomenų šaltiniu, ir sudaromos palankesnės sąlygos naudotis ja faktų tikrintojams, mokslininkams ir viešojo sektoriaus institucijoms kovojant su internetine dezinformacija;

| — | sudaromos palankesnės sąlygos naudotojams susipažinti su statistine informacija ir ją suprasti, be kita ko, teikiant patrauklias sąveikiąsias vizualizacijas, daugiau pritaikytų paslaugų, pvz., užsakomuosius duomenis, ir savarankiškos analizės priemones; |
| --- | --- |

—

sudaromos palankesnės sąlygos naudotojams susipažinti su statistine informacija ir ją suprasti, be kita ko, teikiant patrauklias sąveikiąsias vizualizacijas, daugiau pritaikytų paslaugų, pvz., užsakomuosius duomenis, ir savarankiškos analizės priemones;

| — | toliau tobulinama ir stebima Europos statistinės informacijos kokybės užtikrinimo sistema, taip pat atliekant valstybių narių atitikties Europos statistikos praktikos kodeksui tarpusavio vertinimus; |
| --- | --- |

—

toliau tobulinama ir stebima Europos statistinės informacijos kokybės užtikrinimo sistema, taip pat atliekant valstybių narių atitikties Europos statistikos praktikos kodeksui tarpusavio vertinimus;

| — | suteikiama galimybė susipažinti su mikroduomenimis mokslinių tyrimų tikslais, kartu užtikrinant aukščiausius duomenų apsaugos ir statistinės informacijos konfidencialumo standartus; |
| --- | --- |

—

suteikiama galimybė susipažinti su mikroduomenimis mokslinių tyrimų tikslais, kartu užtikrinant aukščiausius duomenų apsaugos ir statistinės informacijos konfidencialumo standartus;

Naudojimasis duomenų revoliucijos pranašumais ir perėjimas prie patikimos pažangiosios statistikos

| — | didinamas naujų skaitmeninių duomenų šaltinių naudojimas ir kuriami patikimos pažangiosios statistikos fondai, kad būtų galima teikti naują statistinę informaciją beveik tikruoju laiku, taikant patikimus algoritmus; |
| --- | --- |

—

didinamas naujų skaitmeninių duomenų šaltinių naudojimas ir kuriami patikimos pažangiosios statistikos fondai, kad būtų galima teikti naują statistinę informaciją beveik tikruoju laiku, taikant patikimus algoritmus;

| — | rengiami nauji privatiems subjektams priklausančių duomenų naudojimo metodai, taikant privatumą užtikrinančius ir saugaus daugiašalio skaičiavimo metodus; |
| --- | --- |

—

rengiami nauji privatiems subjektams priklausančių duomenų naudojimo metodai, taikant privatumą užtikrinančius ir saugaus daugiašalio skaičiavimo metodus;

| — | skatinami pažangieji moksliniai tyrimai ir inovacijos oficialiosios statistikos srityje, be kita ko, naudojantis bendradarbiaujamaisiais tinklais ir nustatant Europos statistikos mokymo programas; |
| --- | --- |

—

skatinami pažangieji moksliniai tyrimai ir inovacijos oficialiosios statistikos srityje, be kita ko, naudojantis bendradarbiaujamaisiais tinklais ir nustatant Europos statistikos mokymo programas;

Platesnio užmojo partnerystės ir bendradarbiavimas statistikos srityje

| — | stiprinama ESS partnerystė ir bendradarbiaujama su Europos centrinių bankų sistema; |
| --- | --- |

—

stiprinama ESS partnerystė ir bendradarbiaujama su Europos centrinių bankų sistema;

| — | stiprinamos partnerystės su viešojo ir privačiojo sektorių duomenų turėtojais ir technologijų sektoriaus atstovais, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas naudotis duomenimis statistikos reikmėms, integruoti įvairių šaltinių duomenis ir taikyti naujausias technologijas; |
| --- | --- |

—

stiprinamos partnerystės su viešojo ir privačiojo sektorių duomenų turėtojais ir technologijų sektoriaus atstovais, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas naudotis duomenimis statistikos reikmėms, integruoti įvairių šaltinių duomenis ir taikyti naujausias technologijas;

| — | gerinamas bendradarbiavimas su mokslininkais ir akademikais, pirmiausia naujų duomenų šaltinių naudojimo, duomenų analizės ir statistinio raštingumo skatinimo srityse; |
| --- | --- |

—

gerinamas bendradarbiavimas su mokslininkais ir akademikais, pirmiausia naujų duomenų šaltinių naudojimo, duomenų analizės ir statistinio raštingumo skatinimo srityse;

| — | bendradarbiaujama su tarptautinėmis organizacijomis ir trečiosiomis valstybėmis siekiant pagerinti oficialiąją pasaulio statistinę informaciją. |
| --- | --- |

—

bendradarbiaujama su tarptautinėmis organizacijomis ir trečiosiomis valstybėmis siekiant pagerinti oficialiąją pasaulio statistinę informaciją.

III PRIEDAS

Gyvūnų ligų ir zoonozių sąrašas

| (1) | Afrikinė arklių liga |
| --- | --- |

(1)

Afrikinė arklių liga

| (2) | Afrikinis kiaulių maras |
| --- | --- |

(2)

Afrikinis kiaulių maras

| (3) | Juodligė |
| --- | --- |

(3)

Juodligė

| (4) | Paukščių gripas (labai patogeniškas) |
| --- | --- |

(4)

Paukščių gripas (labai patogeniškas)

| (5) | Paukščių gripas (mažai patogeniškas) |
| --- | --- |

(5)

Paukščių gripas (mažai patogeniškas)

| (6) | Kampilobakteriozė |
| --- | --- |

(6)

Kampilobakteriozė

| (7) | Klasikinis kiaulių maras |
| --- | --- |

(7)

Klasikinis kiaulių maras

| (8) | Snukio ir nagų liga |
| --- | --- |

(8)

Snukio ir nagų liga

| (9) | Kontaginė ožkų pleuropneumonija |
| --- | --- |

(9)

Kontaginė ožkų pleuropneumonija

| (10) | Įnosės |
| --- | --- |

(10)

Įnosės

| (11) | Mėlynojo liežuvio viruso infekcija (1–24 serologiniai tipai) |
| --- | --- |

(11)

Mėlynojo liežuvio viruso infekcija (1–24 serologiniai tipai)

| (12) | Galvijų bruceliozės,

  B. melitensis

  ir

  B. suis

  infekcija |
| --- | --- |

(12)

Galvijų bruceliozės,

  B. melitensis

  ir

  B. suis

  infekcija

| (13) | Epizootinės hemoraginės ligos viruso infekcija |
| --- | --- |

(13)

Epizootinės hemoraginės ligos viruso infekcija

| (14) | Žvynelinės viruso infekcija |
| --- | --- |

(14)

Žvynelinės viruso infekcija

| (15) | Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC

  infekcija (kontaginė galvijų pleuropneumonija) |
| --- | --- |

(15)

Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC

  infekcija (kontaginė galvijų pleuropneumonija)

| (16) | Mycobacterium tuberculosis

  komplekso (

  M. bovis
  ,
  M. caprae

  ir

  M. tuberculosis

  ) infekcija |
| --- | --- |

(16)

Mycobacterium tuberculosis

  komplekso (

  M. bovis
  ,
  M. caprae

  ir

  M. tuberculosis

  ) infekcija

| (17) | Niukaslo ligos viruso infekcija |
| --- | --- |

(17)

Niukaslo ligos viruso infekcija

| (18) | Smulkiųjų atrajotojų maro viruso infekcija |
| --- | --- |

(18)

Smulkiųjų atrajotojų maro viruso infekcija

| (19) | Pasiutligės viruso infekcija |
| --- | --- |

(19)

Pasiutligės viruso infekcija

| (20) | Rifo slėnio karštligės infekcija |
| --- | --- |

(20)

Rifo slėnio karštligės infekcija

| (21) | Galvijų maro viruso infekcija |
| --- | --- |

(21)

Galvijų maro viruso infekcija

| (22) | Zoonozinės salmonelės serotipų infekcija |
| --- | --- |

(22)

Zoonozinės salmonelės serotipų infekcija

| (23) | Užkrėtimas

  Echinococcus


  spp |
| --- | --- |

(23)

Užkrėtimas

  Echinococcus


  spp

| (24) | Listeriozė |
| --- | --- |

(24)

Listeriozė

| (25) | Avių ir ožkų raupai |
| --- | --- |

(25)

Avių ir ožkų raupai

| (26) | Užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos |
| --- | --- |

(26)

Užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos

| (27) | Trichineliozė |
| --- | --- |

(27)

Trichineliozė

| (28) | Venesuelos arklių encefalomielitas |
| --- | --- |

(28)

Venesuelos arklių encefalomielitas

| (29) | Verocitotoksigeninė
  Escherichia coli |
| --- | --- |

(29)

Verocitotoksigeninė
  Escherichia coli

Gyvūnų ligų ir zoonozių sąrašas apima:

| a) | pagal Reglamento (ES) 2016/429 2 skyriaus 1 dalį nustatytą ligų sąrašą, |
| --- | --- |

a)

pagal Reglamento (ES) 2016/429 2 skyriaus 1 dalį nustatytą ligų sąrašą,

| b) | salmoneles, zoonozes ir zoonozių sukėlėjus, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 2160/2003 ir Direktyva 2003/99/EB
   (1), |
| --- | --- |

b)

salmoneles, zoonozes ir zoonozių sukėlėjus, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 2160/2003 ir Direktyva 2003/99/EB
   (1),

| c) | užkrečiamąsias spongiformines encefalopatijas. [148 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

užkrečiamąsias spongiformines encefalopatijas. [148 pakeit.]

---

(1)  
  2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/99/EB dėl zoonozių ir zoonozių sukėlėjų monitoringo, iš dalies keičianti Tarybos sprendimą 90/424/EEB ir panaikinanti Tarybos direktyvą 92/117/EEB (OL L 325, 2003 12 12, p. 31).

IV PRIEDAS

RODIKLIAI

| Tikslas | Rodiklis |
| --- | --- |
| 3 straipsnio 2 dalies a punkte

  a punkto i papunktyje
  nustatyti tikslai | 1. | Naujų skundų ir reikalavimų nesilaikymo atvejų laisvo prekių ir paslaugų judėjimo, Sąjungos teisės aktų ir viešųjų pirkimų srityse skaičius

  teisės aktai
  . |

Tikslas

Rodiklis

3 straipsnio 2 dalies a punkte

  a punkto i papunktyje
  nustatyti tikslai

1.

Naujų skundų ir reikalavimų nesilaikymo atvejų laisvo prekių ir paslaugų judėjimo, Sąjungos teisės aktų ir viešųjų pirkimų srityse skaičius

  teisės aktai
  .

| 2. | Prekybos paslaugomis ribojimo indeksas. |
| --- | --- |

2.

Prekybos paslaugomis ribojimo indeksas.

| 3. | Apsilankymų portale „Jūsų Europa“ skaičius. |
| --- | --- |

3.

Apsilankymų portale „Jūsų Europa“ skaičius.

| 4. | Bendrų rinkos priežiūros kampanijų skaičius. |
| --- | --- |

4.

3 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje nustatyti tikslai

| 1. | Naujų skundų ir reikalavimų nesilaikymo atvejų laisvo prekių ir paslaugų judėjimo bei pardavimo internete srityse skaičius. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bendrų rinkos priežiūros ir produktų saugos kampanijų skaičius. |
| --- | --- |

2.

3 straipsnio 2 dalies b punkte nustatyti tikslai

| 1. | Paramą
  pagal programą ir iš tinklo
  gaunančių MVĮ skaičius. |
| --- | --- |

1.

Paramą
  pagal programą ir iš tinklo
  gaunančių MVĮ skaičius.

| 2. | Remtų verslo partnerystes sudariusių įmonių skaičius. |
| --- | --- |

2.

Remtų verslo partnerystes sudariusių įmonių skaičius.

| 2a. | Verslininkų, kurie naudojasi mentorystės ir judumo programomis, skaičius. |
| --- | --- |

2a.

| 2b. | MVĮ steigimo laiko sutrumpinimas ir kainos sumažinimas. |
| --- | --- |

2b.

| 2c. | Sukurtų įmonių tinklų skaičius palyginti su baziniu lygiu. |
| --- | --- |

2c.

| 2d. | MVĮ testą atliekančių valstybių narių skaičius. |
| --- | --- |

2d.

| 2e. | Aiškiai didesnis valstybių narių, taikančių vieno langelio principą naujai steigiamoms įmonėms, skaičius. |
| --- | --- |

2e.

| 2f. | Didesnė eksportuojančių MVĮ dalis ir didesnė MVĮ, eksportuojančių už Sąjungos ribų, dalis palyginti su baziniu lygiu. |
| --- | --- |

2f.

| 2 g. | Aiškiai didesnis valstybių narių, įgyvendinančių sprendimus verslumo klausimais, skirtus potencialiems, jauniesiems, naujiems verslininkams ir moterims verslininkėms, taip pat kitoms konkrečioms tikslinėms grupėms, skaičius palyginti su baziniu lygiu. |
| --- | --- |

2 g.

| 2h. | Didesnė Sąjungos piliečių, kurie norėtų dirbti savarankiškai, dalis palyginti su baziniu lygiu. |
| --- | --- |

2h.

| 2i. | MVĮ veiklos rezultatai tvarumo požiūriu, kurie, be kita ko, vertinami pagal didesnę Sąjungos MVĮ, plėtojančių tvarius mėlynosios ekonomikos ir žaliuosius produktus

   (1a)

  ir paslaugas, dalį ir didesnį išteklių naudojimo efektyvumą (tai gali apimti, pvz., energijos, žaliavų, vandens naudojimą, perdirbimą ir kt.) palyginti su baziniu lygiu. |
| --- | --- |

2i.

- Visi rodikliai turi būti palyginti su dabartine padėtimi 2018 m.

3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatyti tikslai

i)

ii)

| 1. | Europos standartų, kurie įgyvendinami kaip nacionaliniai valstybių narių standartai, dalis, palyginti su visais taikomais Europos standartais. |
| --- | --- |

1.

Europos standartų, kurie įgyvendinami kaip nacionaliniai valstybių narių standartai, dalis, palyginti su visais taikomais Europos standartais.

| 2. | Procentinė Sąjungos patvirtintų tarptautinių finansinės atskaitomybės ir audito standartų dalis. |
| --- | --- |

2.

Procentinė Sąjungos patvirtintų tarptautinių finansinės atskaitomybės ir audito standartų dalis.

3 straipsnio 2 dalies d punkte nustatyti tikslai

i)

ii)

| 1. | Vartotojų sąlygų indeksas. |
| --- | --- |

1.

Vartotojų sąlygų indeksas.

| 2. | Naudos gavėjų pozicijų dokumentų ir atsakymų į viešas konsultacijas finansinių paslaugų srityje skaičius. |
| --- | --- |

2.

Naudos gavėjų pozicijų dokumentų ir atsakymų į viešas konsultacijas finansinių paslaugų srityje skaičius.

3 straipsnio 2 dalies e punkte nustatyti tikslai

| 1. | Sėkmingai įgyvendintų nacionalinių veterinarinių ir fitosanitarijos programų skaičius. |
| --- | --- |

1.

Sėkmingai įgyvendintų nacionalinių veterinarinių ir fitosanitarijos programų skaičius.

| 2. | Sėkmingai įveiktų ekstremaliųjų situacijų, kilusių dėl kenkėjų, skaičius. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sėkmingai įveiktų ekstremaliųjų situacijų, kilusių dėl ligų, skaičius. |
| --- | --- |

3.

3 straipsnio 2 dalies f punkte nustatyti tikslai

| 1. | Internete paskelbtos statistinės informacijos poveikis: paminėjimų saityne, teigiamų ir (arba) neigiamų nuomonių skaičius. |
| --- | --- |

1.

Internete paskelbtos statistinės informacijos poveikis: paminėjimų saityne, teigiamų ir (arba) neigiamų nuomonių skaičius.

[149 pakeit.]

---

(1a)  
  Žalieji produktai ir paslaugos yra tokie produktai ir paslaugos, kuriuos gaminant ir teikiant vyrauja siekis mažinti riziką aplinkai ir užterštumą bei sunaudojamus išteklius. Taip pat įtraukti produktai, turintys aplinkosauginių savybių (ekologiškai suprojektuoti, ekologiškai paženklinti, ekologiškai pagaminti ir sudaryti iš didelės perdirbtų medžiagų dalies). Šaltinis – greitoji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 342, „MVĮ, efektyvus išteklių naudojimas ir ekologiškos rinkos“.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/295 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/295

---

P8_TA(2019)0074

Valstybių narių tarpusavio prekybos apmokestinimo galutinė PVM sistema *

2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB nuostatos dėl galutinės valstybių narių tarpusavio prekybos apmokestinimo PVM sistemos veikimui skirtų išsamių techninių priemonių nustatymo (COM(2018)0329 – C8-0317/2018 – 2018/0164(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2020/C 449/38)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0329), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0329),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0317/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0317/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0028/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0028/2019),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | kai Taryba 1967 m. Tarybos direktyvomis
  62/227/EEB

   (1) ir 67/228/EEB (2) patvirtino bendrą pridėtinės vertės mokesčio (PVM) sistemą, buvo prisiimtas įsipareigojimas sukurti galutinę valstybių narių tarpusavio prekybos apmokestinimo PVM sistemą, veikiančią panašiai kaip tokio pobūdžio sistema, veikianti vienoje valstybėje narėje. Kadangi 1992 m. pabaigoje panaikinus fiskalines sienas tarp valstybių narių dar nebuvo palankių politinių ir techninių sąlygų tokiai sistemai įgyvendinti, buvo patvirtintos pereinamojo laikotarpio PVM procedūros. Šiuo metu galiojančioje Tarybos direktyvoje 2006/112/EB (3) nustatyta, kad šios pereinamojo laikotarpio taisyklės turi būti pakeistos galutinėmis procedūromis, grindžiamomis apmokestinimo tiekiamų prekių arba teikiamų paslaugų kilmės valstybėje narėje principu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

kai Taryba 1967 m. Tarybos direktyvomis
  62/227/EEB

   (1) ir 67/228/EEB (2) patvirtino bendrą pridėtinės vertės mokesčio (PVM) sistemą, buvo prisiimtas įsipareigojimas sukurti galutinę valstybių narių tarpusavio prekybos apmokestinimo PVM sistemą, veikiančią panašiai kaip tokio pobūdžio sistema, veikianti vienoje valstybėje narėje. Kadangi 1992 m. pabaigoje panaikinus fiskalines sienas tarp valstybių narių dar nebuvo palankių politinių ir techninių sąlygų tokiai sistemai įgyvendinti, buvo patvirtintos pereinamojo laikotarpio PVM procedūros. Šiuo metu galiojančioje Tarybos direktyvoje 2006/112/EB (3) nustatyta, kad šios pereinamojo laikotarpio taisyklės turi būti pakeistos galutinėmis procedūromis, grindžiamomis apmokestinimo tiekiamų prekių arba teikiamų paslaugų kilmės valstybėje narėje principu;

| (1) | kai Taryba 1967 m. Tarybos direktyvomis
  67/227/EEB

   (1) ir 67/228/EEB (2) patvirtino bendrą pridėtinės vertės mokesčio (PVM) sistemą, buvo prisiimtas įsipareigojimas sukurti galutinę valstybių narių tarpusavio prekybos apmokestinimo PVM sistemą, veikiančią panašiai kaip tokio pobūdžio sistema, veikianti vienoje valstybėje narėje. Kadangi 1992 m. pabaigoje panaikinus fiskalines sienas tarp valstybių narių dar nebuvo palankių politinių ir techninių sąlygų tokiai sistemai įgyvendinti, buvo patvirtintos pereinamojo laikotarpio PVM procedūros. Šiuo metu galiojančioje Tarybos direktyvoje 2006/112/EB (3) nustatyta, kad šios pereinamojo laikotarpio taisyklės turi būti pakeistos galutinėmis procedūromis, grindžiamomis apmokestinimo tiekiamų prekių arba teikiamų paslaugų kilmės valstybėje narėje principu.
  Vis dėlto tos pereinamojo laikotarpio taisyklės jau yra taikomos kelis dešimtmečius, todėl susiformavo sudėtinga pereinamojo laikotarpio PVM sistema, neatspari tarpvalstybiniam sukčiavimui PVM. Tos pereinamojo laikotarpio taisyklės turi daugybę trūkumų, dėl kurių PVM sistema nėra nei visapusiškai veiksminga, nei atitinkanti tikros bendrosios rinkos reikalavimus. Pereinamojo laikotarpio PVM sistemos pažeidžiamumas tapo akivaizdus praėjus vos keliems metams po jos įvedimo. Nuo tada buvo priimta keletas teisėkūros priemonių (administracinio bendradarbiavimo gerinimas, trumpesni sumuojamųjų ataskaitų teikimo terminai, sektorių atvirkštinis apmokestinimas) ir su teisėkūra nesusijusių priemonių. Tačiau neseniai atlikti PVM nepriemokos tyrimai rodo, kad nesurinkto PVM skaičiai vis dar yra milžiniški. Tai pirmasis pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto nuo tada, kai 1992 m. buvo nustatytos dabartinės PVM taisyklės, kurio tikslas – kovoti su tarpvalstybinio sukčiavimo priežastimis. Komisija savo 2015 m. spalio 28 d. komunikate „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ nustatė, kad dabartinės PVM sistemos taisyklių sudėtingumas yra viena iš didžiausių kliūčių baigti kurti bendrąją rinką. Tuo pat metu PVM nepriemoka, apibrėžiama kaip skirtumas tarp realiai surinktos PVM sumos ir teorinės sumos, kurią tikimasi surinkti, padidėjo ir 2015 m. 28 ES valstybėse narėse siekė 151,5  mlrd. EUR. Tai rodo, kad reikia skubiai ir išsamiai reformuoti PVM sistemą ir nustatyti galutinę PVM tvarką, palengvinti ir supaprastinti tarpvalstybinę prekybą Sąjungos viduje ir sistemą padaryti labiau atsparią sukčiavimui; |
| --- | --- |

(1)

kai Taryba 1967 m. Tarybos direktyvomis
  67/227/EEB

   (1) ir 67/228/EEB (2) patvirtino bendrą pridėtinės vertės mokesčio (PVM) sistemą, buvo prisiimtas įsipareigojimas sukurti galutinę valstybių narių tarpusavio prekybos apmokestinimo PVM sistemą, veikiančią panašiai kaip tokio pobūdžio sistema, veikianti vienoje valstybėje narėje. Kadangi 1992 m. pabaigoje panaikinus fiskalines sienas tarp valstybių narių dar nebuvo palankių politinių ir techninių sąlygų tokiai sistemai įgyvendinti, buvo patvirtintos pereinamojo laikotarpio PVM procedūros. Šiuo metu galiojančioje Tarybos direktyvoje 2006/112/EB (3) nustatyta, kad šios pereinamojo laikotarpio taisyklės turi būti pakeistos galutinėmis procedūromis, grindžiamomis apmokestinimo tiekiamų prekių arba teikiamų paslaugų kilmės valstybėje narėje principu.
  Vis dėlto tos pereinamojo laikotarpio taisyklės jau yra taikomos kelis dešimtmečius, todėl susiformavo sudėtinga pereinamojo laikotarpio PVM sistema, neatspari tarpvalstybiniam sukčiavimui PVM. Tos pereinamojo laikotarpio taisyklės turi daugybę trūkumų, dėl kurių PVM sistema nėra nei visapusiškai veiksminga, nei atitinkanti tikros bendrosios rinkos reikalavimus. Pereinamojo laikotarpio PVM sistemos pažeidžiamumas tapo akivaizdus praėjus vos keliems metams po jos įvedimo. Nuo tada buvo priimta keletas teisėkūros priemonių (administracinio bendradarbiavimo gerinimas, trumpesni sumuojamųjų ataskaitų teikimo terminai, sektorių atvirkštinis apmokestinimas) ir su teisėkūra nesusijusių priemonių. Tačiau neseniai atlikti PVM nepriemokos tyrimai rodo, kad nesurinkto PVM skaičiai vis dar yra milžiniški. Tai pirmasis pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto nuo tada, kai 1992 m. buvo nustatytos dabartinės PVM taisyklės, kurio tikslas – kovoti su tarpvalstybinio sukčiavimo priežastimis. Komisija savo 2015 m. spalio 28 d. komunikate „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ nustatė, kad dabartinės PVM sistemos taisyklių sudėtingumas yra viena iš didžiausių kliūčių baigti kurti bendrąją rinką. Tuo pat metu PVM nepriemoka, apibrėžiama kaip skirtumas tarp realiai surinktos PVM sumos ir teorinės sumos, kurią tikimasi surinkti, padidėjo ir 2015 m. 28 ES valstybėse narėse siekė 151,5  mlrd. EUR. Tai rodo, kad reikia skubiai ir išsamiai reformuoti PVM sistemą ir nustatyti galutinę PVM tvarką, palengvinti ir supaprastinti tarpvalstybinę prekybą Sąjungos viduje ir sistemą padaryti labiau atsparią sukčiavimui;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | be to, anksčiau Komisija (ir jai pritarė Europos Parlamentas) visuomet pabrėžė, kad apmokestinimu kilmės šalyje grindžiama PVM sistema būtų teisingas sprendimas siekiant padaryti Sąjungos PVM sistemą labiau atsparią sukčiavimui ir kad ji būtų labiausiai suderinama su tinkamu vidaus rinkos veikimu. Tačiau dabartinė iniciatyva grindžiama valstybėms narėms priimtinesniu apmokestinimo paskirties šalyje principu, siekiant suteikti valstybėms narėms tam tikrą lankstumą nustatant PVM tarifus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

be to, anksčiau Komisija (ir jai pritarė Europos Parlamentas) visuomet pabrėžė, kad apmokestinimu kilmės šalyje grindžiama PVM sistema būtų teisingas sprendimas siekiant padaryti Sąjungos PVM sistemą labiau atsparią sukčiavimui ir kad ji būtų labiausiai suderinama su tinkamu vidaus rinkos veikimu. Tačiau dabartinė iniciatyva grindžiama valstybėms narėms priimtinesniu apmokestinimo paskirties šalyje principu, siekiant suteikti valstybėms narėms tam tikrą lankstumą nustatant PVM tarifus;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | Taryba, kuriai pritarė Europos Parlamentas (1) ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (2), patvirtino, kad apmokestinimu kilmės šalyje grindžiamos sistemos sukurti neįmanoma, ir paragino Komisiją atlikti išsamų techninį darbą ir palaikyti plataus masto dialogą su valstybėmis narėmis siekiant išsamiai ištirti įvairius galimus apmokestinimo paskirties šalyje principo įgyvendinimo būdus (3); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

Taryba, kuriai pritarė Europos Parlamentas (1) ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (2), patvirtino, kad apmokestinimu kilmės šalyje grindžiamos sistemos sukurti neįmanoma, ir paragino Komisiją atlikti išsamų techninį darbą ir palaikyti plataus masto dialogą su valstybėmis narėmis siekiant išsamiai ištirti įvairius galimus apmokestinimo paskirties šalyje principo įgyvendinimo būdus (3);

| (2) | Taryba, kuriai pritarė Europos Parlamentas (1) ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (2), patvirtino, kad apmokestinimu kilmės šalyje grindžiamos sistemos sukurti neįmanoma, ir paragino Komisiją atlikti išsamų techninį darbą ir palaikyti plataus masto dialogą su valstybėmis narėmis siekiant išsamiai ištirti įvairius galimus apmokestinimo paskirties šalyje principo įgyvendinimo būdus (3)

  , siekiant užtikrinti, kad iš vienos valstybės narės į kitą tiekiamos prekės būtų apmokestinamos taip, tarsi jos būtų tiekiamos ir jų įsigyjama vienoje valstybėje narėje. Sukurti bendrą Sąjungos PVM erdvę yra itin svarbu siekiant sumažinti įmonių, visų pirma tarpvalstybiniu mastu veikiančių MVĮ, patiriamas reikalavimų laikymosi išlaidas, užtikrinti mažesnes tarpvalstybinio sukčiavimo PVM galimybes ir supaprastinti su PVM susijusias procedūras. Įsigaliojus galutinei PVM sistemai bus sustiprinta vidaus rinka ir užtikrintos geresnės verslo sąlygos tarpvalstybinei prekybai. Joje turėtų būti atsižvelgiama į pokyčius, kurie yra būtini dėl technologijų raidos ir skaitmeninimo. Šia direktyva nustatomos techninės vadinamųjų „pagrindinių principų“, kaip išdėstyta Komisijos 2018 m. sausio 18 d. pasiūlyme

   (3a)

  , įgyvendinimo priemonės. Todėl valstybės narės turėtų priimti sprendimus dėl minėtųjų „pagrindinių principų“, kad būtų galima greitai įgyvendinti šią direktyvą; |
| --- | --- |

(2)

Taryba, kuriai pritarė Europos Parlamentas (1) ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (2), patvirtino, kad apmokestinimu kilmės šalyje grindžiamos sistemos sukurti neįmanoma, ir paragino Komisiją atlikti išsamų techninį darbą ir palaikyti plataus masto dialogą su valstybėmis narėmis siekiant išsamiai ištirti įvairius galimus apmokestinimo paskirties šalyje principo įgyvendinimo būdus (3)

  , siekiant užtikrinti, kad iš vienos valstybės narės į kitą tiekiamos prekės būtų apmokestinamos taip, tarsi jos būtų tiekiamos ir jų įsigyjama vienoje valstybėje narėje. Sukurti bendrą Sąjungos PVM erdvę yra itin svarbu siekiant sumažinti įmonių, visų pirma tarpvalstybiniu mastu veikiančių MVĮ, patiriamas reikalavimų laikymosi išlaidas, užtikrinti mažesnes tarpvalstybinio sukčiavimo PVM galimybes ir supaprastinti su PVM susijusias procedūras. Įsigaliojus galutinei PVM sistemai bus sustiprinta vidaus rinka ir užtikrintos geresnės verslo sąlygos tarpvalstybinei prekybai. Joje turėtų būti atsižvelgiama į pokyčius, kurie yra būtini dėl technologijų raidos ir skaitmeninimo. Šia direktyva nustatomos techninės vadinamųjų „pagrindinių principų“, kaip išdėstyta Komisijos 2018 m. sausio 18 d. pasiūlyme

   (3a)

  , įgyvendinimo priemonės. Todėl valstybės narės turėtų priimti sprendimus dėl minėtųjų „pagrindinių principų“, kad būtų galima greitai įgyvendinti šią direktyvą;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | Komisija savo PVM (1) veiksmų plane nustatė PVM sistemos pakeitimus, kurie yra būtini, kad būtų sukurta tokia apmokestinimu paskirties šalyje grindžiama Sąjungos vidaus prekybos sistema apmokestinant tarpvalstybinį prekių tiekimą ir paslaugų teikimą. Taryba vėliau dar kartą patvirtino to veiksmų plano išvadas ir pareiškė, inter alia, kad, jos nuomone, apmokestinimo kilmės šalyje principas, kurį numatyta taikyti galutinėje PVM sistemoje, turėtų būti pakeistas apmokestinimo paskirties valstybėje narėje principu (2); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

Komisija savo PVM (1) veiksmų plane nustatė PVM sistemos pakeitimus, kurie yra būtini, kad būtų sukurta tokia apmokestinimu paskirties šalyje grindžiama Sąjungos vidaus prekybos sistema apmokestinant tarpvalstybinį prekių tiekimą ir paslaugų teikimą. Taryba vėliau dar kartą patvirtino to veiksmų plano išvadas ir pareiškė, inter alia, kad, jos nuomone, apmokestinimo kilmės šalyje principas, kurį numatyta taikyti galutinėje PVM sistemoje, turėtų būti pakeistas apmokestinimo paskirties valstybėje narėje principu (2);

| (3) | Komisija savo PVM (1) veiksmų plane nustatė PVM sistemos pakeitimus, kurie yra būtini, kad būtų sukurta tokia apmokestinimu paskirties šalyje grindžiama Sąjungos vidaus prekybos sistema apmokestinant tarpvalstybinį prekių tiekimą ir paslaugų teikimą. Taryba vėliau dar kartą patvirtino to veiksmų plano išvadas ir pareiškė, inter alia, kad, jos nuomone, apmokestinimo kilmės šalyje principas, kurį numatyta taikyti galutinėje PVM sistemoje, turėtų būti pakeistas apmokestinimo paskirties valstybėje narėje principu (2).
  Tas pakeitimas turėtų padėti kasmet apie 50 mlrd. EUR sumažinti su PVM susijusio tarpvalstybinio sukčiavimo atvejų žalą; |
| --- | --- |

(3)

Komisija savo PVM (1) veiksmų plane nustatė PVM sistemos pakeitimus, kurie yra būtini, kad būtų sukurta tokia apmokestinimu paskirties šalyje grindžiama Sąjungos vidaus prekybos sistema apmokestinant tarpvalstybinį prekių tiekimą ir paslaugų teikimą. Taryba vėliau dar kartą patvirtino to veiksmų plano išvadas ir pareiškė, inter alia, kad, jos nuomone, apmokestinimo kilmės šalyje principas, kurį numatyta taikyti galutinėje PVM sistemoje, turėtų būti pakeistas apmokestinimo paskirties valstybėje narėje principu (2).
  Tas pakeitimas turėtų padėti kasmet apie 50 mlrd. EUR sumažinti su PVM susijusio tarpvalstybinio sukčiavimo atvejų žalą;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | siekdama užtikrinti veiksmingą valstybių narių bendradarbiavimą, Komisija turėtų užtikrinti sistemos skaidrumą, visų pirma kasmet privalomai skelbiant sukčiavimo atvejus kiekvienoje valstybėje narėje. Skaidrumas taip pat svarbus siekiant įvertinti sukčiavimo mastą, didinti plačiosios visuomenės informuotumą ir daryti spaudimą valstybėms narėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

siekdama užtikrinti veiksmingą valstybių narių bendradarbiavimą, Komisija turėtų užtikrinti sistemos skaidrumą, visų pirma kasmet privalomai skelbiant sukčiavimo atvejus kiekvienoje valstybėje narėje. Skaidrumas taip pat svarbus siekiant įvertinti sukčiavimo mastą, didinti plačiosios visuomenės informuotumą ir daryti spaudimą valstybėms narėms;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas Europos Parlamento pozicijoms, priimtoms 2018 m. spalio 3 d. teisėkūros rezoliucijose dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB nuostatos dėl pridėtinės vertės mokesčio sistemos tam tikrų taisyklių suderinimo ir supaprastinimo ir nustatoma valstybių narių tarpusavio prekybos apmokestinimo galutinė sistema (COM(2017)0569 – C8–0363/2017–2017/0251(CNS)), ir dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB nuostatos dėl pridėtinės vertės mokesčio tarifų (COM(2018)0020 – C8–0023/2018–2018/0005(CNS)), ir 2018 m. liepos 3 d. teisėkūros rezoliucijoje dėl pakeisto pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 904/2010 nuostatos dėl administracinio bendradarbiavimo pridėtinės vertės mokesčio srityje stiprinimo priemonių (COM(2017)0706 – C8–0441/2017 – 2017/0248(CNS)); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas Europos Parlamento pozicijoms, priimtoms 2018 m. spalio 3 d. teisėkūros rezoliucijose dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB nuostatos dėl pridėtinės vertės mokesčio sistemos tam tikrų taisyklių suderinimo ir supaprastinimo ir nustatoma valstybių narių tarpusavio prekybos apmokestinimo galutinė sistema (COM(2017)0569 – C8–0363/2017–2017/0251(CNS)), ir dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB nuostatos dėl pridėtinės vertės mokesčio tarifų (COM(2018)0020 – C8–0023/2018–2018/0005(CNS)), ir 2018 m. liepos 3 d. teisėkūros rezoliucijoje dėl pakeisto pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 904/2010 nuostatos dėl administracinio bendradarbiavimo pridėtinės vertės mokesčio srityje stiprinimo priemonių (COM(2017)0706 – C8–0441/2017 – 2017/0248(CNS));

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | bendroji taisyklė dėl prekių tiekimo, įskaitant prekių tiekimą Sąjungos viduje, ir paslaugų teikimo turėtų būti tokia, kad prievolė sumokėti PVM tenka tiekėjui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

bendroji taisyklė dėl prekių tiekimo, įskaitant prekių tiekimą Sąjungos viduje, ir paslaugų teikimo turėtų būti tokia, kad prievolė sumokėti PVM tenka tiekėjui;

| (13) | bendroji taisyklė dėl prekių tiekimo, įskaitant prekių tiekimą Sąjungos viduje, ir paslaugų teikimo turėtų būti tokia, kad prievolė sumokėti PVM tenka tiekėjui.
  Tie nauji principai sudarys valstybėms narėms galimybę veiksmingiau kovoti su sukčiavimu PVM, ypač su dingusiais prekiautojais Bendrijoje, kurių padaroma žala kasmet sudaro mažiausiai 50 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

(13)

bendroji taisyklė dėl prekių tiekimo, įskaitant prekių tiekimą Sąjungos viduje, ir paslaugų teikimo turėtų būti tokia, kad prievolė sumokėti PVM tenka tiekėjui.
  Tie nauji principai sudarys valstybėms narėms galimybę veiksmingiau kovoti su sukčiavimu PVM, ypač su dingusiais prekiautojais Bendrijoje, kurių padaroma žala kasmet sudaro mažiausiai 50 mlrd. EUR;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14a) | reikia nustatyti vienodai visose valstybėse narėse taikomus griežtus kriterijus, pagal kuriuos būtų nustatoma, kurioms įmonėms galima suteikti patvirtinto apmokestinamojo asmens statusą, ir bendras taisykles ir nuostatas, pagal kurias tiems, kas jų nesilaiko, būtų taikomos baudos ir sankcijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14a)

reikia nustatyti vienodai visose valstybėse narėse taikomus griežtus kriterijus, pagal kuriuos būtų nustatoma, kurioms įmonėms galima suteikti patvirtinto apmokestinamojo asmens statusą, ir bendras taisykles ir nuostatas, pagal kurias tiems, kas jų nesilaiko, būtų taikomos baudos ir sankcijos;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14b) | Komisija turėtų būti atsakinga už tolesnių gairių pateikimą ir turėtų patikrinti, ar valstybės narės tinkamai taiko šiuos suderintus kriterijus visoje Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14b)

Komisija turėtų būti atsakinga už tolesnių gairių pateikimą ir turėtų patikrinti, ar valstybės narės tinkamai taiko šiuos suderintus kriterijus visoje Sąjungoje;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | atvirkštinio apmokestinimo tvarkos laikino taikymo kilnojamajam turtui taisyklės turėtų būti peržiūrėtos siekiant užtikrinti, kad jos derėtų su nustatytomis naujomis taisyklėmis dėl asmens, kuriam tenka prievolė sumokėti PVM už Sąjungos viduje tiekiamas prekes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

atvirkštinio apmokestinimo tvarkos laikino taikymo kilnojamajam turtui taisyklės turėtų būti peržiūrėtos siekiant užtikrinti, kad jos derėtų su nustatytomis naujomis taisyklėmis dėl asmens, kuriam tenka prievolė sumokėti PVM už Sąjungos viduje tiekiamas prekes;

| (15) | atvirkštinio apmokestinimo tvarkos laikino taikymo kilnojamajam turtui taisyklės turėtų būti peržiūrėtos siekiant užtikrinti, kad jos derėtų su nustatytomis naujomis taisyklėmis dėl asmens, kuriam tenka prievolė sumokėti PVM už Sąjungos viduje tiekiamas prekes.
  Įgyvendinus šią direktyvą atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo laikino taikymo gali nebereikėti. Todėl Komisija turėtų tinkamu laiku išnagrinėti poreikį atšaukti pasiūlymą dėl atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo laikino taikymo; |
| --- | --- |

(15)

atvirkštinio apmokestinimo tvarkos laikino taikymo kilnojamajam turtui taisyklės turėtų būti peržiūrėtos siekiant užtikrinti, kad jos derėtų su nustatytomis naujomis taisyklėmis dėl asmens, kuriam tenka prievolė sumokėti PVM už Sąjungos viduje tiekiamas prekes.
  Įgyvendinus šią direktyvą atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo laikino taikymo gali nebereikėti. Todėl Komisija turėtų tinkamu laiku išnagrinėti poreikį atšaukti pasiūlymą dėl atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo laikino taikymo;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | siekiant užtikrinti didelėms įmonėms nustatytų prievolių teikti informaciją apie PVM, turėtų būti pakeistas PVM deklaracijų teikimo pagal šią specialią schemą dažnis, papildomai nustatant, kad apmokestinamieji asmenys, kurie naudojasi šia schema, pagal šią schemą kas mėnesį teikia PVM deklaracijas, kai jų metinė apyvarta Sąjungoje yra didesnė kaip 2 500 000  EUR; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

siekiant užtikrinti didelėms įmonėms nustatytų prievolių teikti informaciją apie PVM, turėtų būti pakeistas PVM deklaracijų teikimo pagal šią specialią schemą dažnis, papildomai nustatant, kad apmokestinamieji asmenys, kurie naudojasi šia schema, pagal šią schemą kas mėnesį teikia PVM deklaracijas, kai jų metinė apyvarta Sąjungoje yra didesnė kaip 2 500 000  EUR;

| (23) | siekiant užtikrinti didelėms įmonėms nustatytų prievolių teikti informaciją apie PVM, turėtų būti pakeistas PVM deklaracijų teikimo pagal šią specialią schemą dažnis, papildomai nustatant, kad apmokestinamieji asmenys, kurie naudojasi šia schema, pagal šią schemą kas mėnesį teikia PVM deklaracijas, kai jų metinė
  PVM
  apyvarta Sąjungoje yra didesnė kaip 2 500 000  EUR; |
| --- | --- |

(23)

siekiant užtikrinti didelėms įmonėms nustatytų prievolių teikti informaciją apie PVM, turėtų būti pakeistas PVM deklaracijų teikimo pagal šią specialią schemą dažnis, papildomai nustatant, kad apmokestinamieji asmenys, kurie naudojasi šia schema, pagal šią schemą kas mėnesį teikia PVM deklaracijas, kai jų metinė
  PVM
  apyvarta Sąjungoje yra didesnė kaip 2 500 000  EUR;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (25a) | dėl didelio reikalavimų nesilaikymo masto ne tik pridaroma daug ekonominių nuostolių reikalavimus atitinkantiems apmokestinamiesiems asmenims, bet ir keliama grėsmė fiskalinės sistemos sanglaudai ir nuoseklumui, taip pat sukuriama bendra nesąžiningumo atmosfera iškraipant konkurenciją. Veiksminga ir suprantama sistema yra labai svarbi siekiant užtikrinti viešąsias pajamas ir piliečių bei įmonių savarankiškumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25a)

dėl didelio reikalavimų nesilaikymo masto ne tik pridaroma daug ekonominių nuostolių reikalavimus atitinkantiems apmokestinamiesiems asmenims, bet ir keliama grėsmė fiskalinės sistemos sanglaudai ir nuoseklumui, taip pat sukuriama bendra nesąžiningumo atmosfera iškraipant konkurenciją. Veiksminga ir suprantama sistema yra labai svarbi siekiant užtikrinti viešąsias pajamas ir piliečių bei įmonių savarankiškumą;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (26a) | statistiniai duomenys rodo, kad sukčiautojai naudojasi sistemos silpnumu ir stebi ekonomikos vystymąsi, taip pat dinamišką tam tikrų prekių paklausos augimą. Todėl būtina sukurti pakankamai dinamišką sistemą, kurią taikant būtų galima kovoti su žalinga praktika ir sumažinti tiek savanoriško reikalavimų nesilaikymo (sukčiavimo), tiek nesavanoriško reikalavimų nesilaikymo lygį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26a)

statistiniai duomenys rodo, kad sukčiautojai naudojasi sistemos silpnumu ir stebi ekonomikos vystymąsi, taip pat dinamišką tam tikrų prekių paklausos augimą. Todėl būtina sukurti pakankamai dinamišką sistemą, kurią taikant būtų galima kovoti su žalinga praktika ir sumažinti tiek savanoriško reikalavimų nesilaikymo (sukčiavimo), tiek nesavanoriško reikalavimų nesilaikymo lygį;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (26b) | ypatingą dėmesį skirdama Bendrijos viduje tarpvalstybinę komercinę veiklą vykdančių MVĮ poreikiams ir siekdama sudaryti palankesnes sąlygas prekybai bei padidinti teisinį tikrumą bendrojoje rinkoje, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų įsteigti išsamų ir viešai prieinamą Sąjungos PVM informacinį portalą, skirtą įmonėms. Tame daugiakalbiame portale turėtų būti suteikiama greita prieiga prie atnaujinamos ir tikslios aktualios informacijos apie PVM sistemos diegimą skirtingose valstybėse narėse ir visų pirma apie skirtingose valstybėse narėse skirtingoms prekėms ir paslaugoms taikomus tinkamus PVM tarifus bei nulinio tarifo sąlygas. Toks portalas taip pat galėtų padėti spręsti esamų PVM skirtumų problemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26b)

ypatingą dėmesį skirdama Bendrijos viduje tarpvalstybinę komercinę veiklą vykdančių MVĮ poreikiams ir siekdama sudaryti palankesnes sąlygas prekybai bei padidinti teisinį tikrumą bendrojoje rinkoje, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų įsteigti išsamų ir viešai prieinamą Sąjungos PVM informacinį portalą, skirtą įmonėms. Tame daugiakalbiame portale turėtų būti suteikiama greita prieiga prie atnaujinamos ir tikslios aktualios informacijos apie PVM sistemos diegimą skirtingose valstybėse narėse ir visų pirma apie skirtingose valstybėse narėse skirtingoms prekėms ir paslaugoms taikomus tinkamus PVM tarifus bei nulinio tarifo sąlygas. Toks portalas taip pat galėtų padėti spręsti esamų PVM skirtumų problemą;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (26c) | vieno langelio sistema yra apmokestinimu paskirties šalyje grindžiamos sistemos pagrindas; be jos PVM sistema taptų dar sudėtingesnė ir smarkiai padidėtų administracinė našta. Siekiant užtikrinti sąveikumą, paprastą naudojimą ir atsparumą sukčiavimui ateityje, įmonėms skirtos vieno langelio sistemos turėtų veikti su viena tarpvalstybine IT sistema, paremta bendrais standartais ir leidžiančia automatiškai ieškoti duomenų ir juos įkelti, pvz., naudojant vienodas standartines formas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26c)

vieno langelio sistema yra apmokestinimu paskirties šalyje grindžiamos sistemos pagrindas; be jos PVM sistema taptų dar sudėtingesnė ir smarkiai padidėtų administracinė našta. Siekiant užtikrinti sąveikumą, paprastą naudojimą ir atsparumą sukčiavimui ateityje, įmonėms skirtos vieno langelio sistemos turėtų veikti su viena tarpvalstybine IT sistema, paremta bendrais standartais ir leidžiančia automatiškai ieškoti duomenų ir juos įkelti, pvz., naudojant vienodas standartines formas;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | kadangi pradedama vartoti nauja prekių tiekimo Sąjungos viduje sąvoka, terminą „Bendrija“ reikėtų pakeisti „Sąjunga“, kad būtų užtikrinta atnaujinta ir nuosekli šio termino vartosena; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

kadangi pradedama vartoti nauja prekių tiekimo Sąjungos viduje sąvoka, terminą „Bendrija“ reikėtų pakeisti „Sąjunga“, kad būtų užtikrinta atnaujinta ir nuosekli šio termino vartosena;

| (28) | kadangi pradedama vartoti nauja prekių tiekimo Sąjungos viduje sąvoka, terminą „Bendrija“ reikėtų pakeisti „Sąjunga“
  visoje direktyvoje
  , kad būtų užtikrinta atnaujinta ir nuosekli šio termino vartosena; |
| --- | --- |

(28)

kadangi pradedama vartoti nauja prekių tiekimo Sąjungos viduje sąvoka, terminą „Bendrija“ reikėtų pakeisti „Sąjunga“
  visoje direktyvoje
  , kad būtų užtikrinta atnaujinta ir nuosekli šio termino vartosena;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

30 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (30a) | teisėkūros priemonės, kuriomis siekiama reformuoti PVM sistemą, kovoti su sukčiavimu PVM ir sumažinti PVM nepriemoką, gali būti sėkmingos tik tuo atveju, jei valstybių narių mokesčių administratoriai glaudžiau bendradarbiaus abipusio pasitikėjimo pagrindu ir keisis atitinkama informacija, kad galėtų vykdyti savo užduotis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30a)

teisėkūros priemonės, kuriomis siekiama reformuoti PVM sistemą, kovoti su sukčiavimu PVM ir sumažinti PVM nepriemoką, gali būti sėkmingos tik tuo atveju, jei valstybių narių mokesčių administratoriai glaudžiau bendradarbiaus abipusio pasitikėjimo pagrindu ir keisis atitinkama informacija, kad galėtų vykdyti savo užduotis;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 a punktas (naujas)

Direktyva 2006/112/EB

8 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a) | 8 straipsnis pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

4a)

„8 straipsnis

„8 straipsnis

Jei Komisija mano, kad 6 ir 7 straipsniuose nustatytos nuostatos nebegali būti pagrįstos, visų pirma sąžiningos konkurencijos ar nuosavų išteklių atžvilgiu, ji pateikia Tarybai atitinkamus pasiūlymus.“

Jei Komisija mano, kad 6 ir 7 straipsniuose nustatytos nuostatos nebegali būti pagrįstos, visų pirma sąžiningos konkurencijos ar nuosavų išteklių atžvilgiu, ji pateikia
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai atitinkamus pasiūlymus.“

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

Direktyva 2006/112/EB

13a straipsnio 1 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei pareiškėjas yra apmokestinamasis asmuo, kuriam suteiktas įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusas muitinėms reikmėms, laikoma, kad 2 dalyje išvardyti kriterijai yra tenkinami. | Jei pareiškėjas yra apmokestinamasis asmuo, kuriam suteiktas įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusas muitinėms reikmėms, laikoma, kad
  šios direktyvos tikslais
  2 dalyje išvardyti kriterijai yra tenkinami. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Jei pareiškėjas yra apmokestinamasis asmuo, kuriam suteiktas įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusas muitinėms reikmėms, laikoma, kad 2 dalyje išvardyti kriterijai yra tenkinami.

Jei pareiškėjas yra apmokestinamasis asmuo, kuriam suteiktas įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusas muitinėms reikmėms, laikoma, kad
  šios direktyvos tikslais
  2 dalyje išvardyti kriterijai yra tenkinami.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

Direktyva 2006/112/EB

13a straipsnio 2 dalies a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | nėra duomenų apie sunkius nusikaltimus, susijusius su pareiškėjo ekonomine veikla, tokius kaip (bet ne tik):










  i) | pinigų plovimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

aa)

nėra duomenų apie sunkius nusikaltimus, susijusius su pareiškėjo ekonomine veikla, tokius kaip (bet ne tik):

i)

pinigų plovimas;

| ii) | mokesčių slėpimas ir mokestinis sukčiavimas; |
| --- | --- |

ii)

mokesčių slėpimas ir mokestinis sukčiavimas;

| iii) | neteisėtas naudojimasis Sąjungos fondais ir programomis; |
| --- | --- |

iii)

neteisėtas naudojimasis Sąjungos fondais ir programomis;

| iv) | tyčinis bankrotas ar nemokumas; |
| --- | --- |

iv)

tyčinis bankrotas ar nemokumas;

| v) | sukčiavimas draudimo srityje ar kitoks finansinis sukčiavimas; |
| --- | --- |

v)

sukčiavimas draudimo srityje ar kitoks finansinis sukčiavimas;

| vi) | kyšininkavimas ir (arba) korupcija; |
| --- | --- |

vi)

kyšininkavimas ir (arba) korupcija;

| vii) | kibernetiniai nusikaltimai; |
| --- | --- |

vii)

kibernetiniai nusikaltimai;

| viii) | dalyvavimas nusikalstamoje organizacijoje; |
| --- | --- |

viii)

dalyvavimas nusikalstamoje organizacijoje;

| ix) | nusikaltimai konkurencijos teisės srityje; |
| --- | --- |

ix)

nusikaltimai konkurencijos teisės srityje;

| x) | tiesioginis ar netiesioginis dalyvavimas teroristinėje veikloje; |
| --- | --- |

x)

tiesioginis ar netiesioginis dalyvavimas teroristinėje veikloje;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

Direktyva 2006/112/EB

13a straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | pateikiamas įrodymas apie pareiškėjo finansinį mokumą, kuris laikomas įrodytu, jei pareiškėjo finansinė būklė, deramai atsižvelgus į atitinkamos verslo veiklos rūšies ypatumus, yra gera, t. y. jis gali vykdyti savo įsipareigojimus, arba jei pateikiamos draudimo arba kitų finansinių institucijų ar kitų ekonominiu požiūriu patikimų trečiųjų šalių suteiktos garantijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

pateikiamas įrodymas apie pareiškėjo finansinį mokumą, kuris laikomas įrodytu, jei pareiškėjo finansinė būklė, deramai atsižvelgus į atitinkamos verslo veiklos rūšies ypatumus, yra gera, t. y. jis gali vykdyti savo įsipareigojimus, arba jei pateikiamos draudimo arba kitų finansinių institucijų ar kitų ekonominiu požiūriu patikimų trečiųjų šalių suteiktos garantijos.

| c) | pateikiamas įrodymas apie pareiškėjo finansinį mokumą, kuris laikomas įrodytu, jei pareiškėjo finansinė būklė, deramai atsižvelgus į atitinkamos verslo veiklos rūšies ypatumus, yra gera, t. y. jis gali vykdyti savo įsipareigojimus, arba jei pateikiamos draudimo arba kitų finansinių institucijų ar kitų ekonominiu požiūriu patikimų trečiųjų šalių suteiktos garantijos.
  Pareiškėjas turi turėti banko sąskaitą Sąjungoje įsisteigusioje finansų įstaigoje. |
| --- | --- |

c)

pateikiamas įrodymas apie pareiškėjo finansinį mokumą, kuris laikomas įrodytu, jei pareiškėjo finansinė būklė, deramai atsižvelgus į atitinkamos verslo veiklos rūšies ypatumus, yra gera, t. y. jis gali vykdyti savo įsipareigojimus, arba jei pateikiamos draudimo arba kitų finansinių institucijų ar kitų ekonominiu požiūriu patikimų trečiųjų šalių suteiktos garantijos.
  Pareiškėjas turi turėti banko sąskaitą Sąjungoje įsisteigusioje finansų įstaigoje.

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

Direktyva 2006/112/EB

13a straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kad teikiant patvirtinto apmokestinamojo asmens statusą būtų vienodai aiškinami kriterijai, Komisija įgyvendinimo aktu priima tolesnes valstybėms narėms skirtas visoje Sąjungoje galiojančias gaires dėl tų kriterijų vertinimo. Pirmasis įgyvendinimo aktas priimamas ne vėliau kaip per vieną mėnesį po šios direktyvos įsigaliojimo dienos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a.
     
  Kad teikiant patvirtinto apmokestinamojo asmens statusą būtų vienodai aiškinami kriterijai, Komisija įgyvendinimo aktu priima tolesnes valstybėms narėms skirtas visoje Sąjungoje galiojančias gaires dėl tų kriterijų vertinimo. Pirmasis įgyvendinimo aktas priimamas ne vėliau kaip per vieną mėnesį po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

Direktyva 2006/112/EB

13a straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Siekdama skatinti teikti prašymus dėl patvirtinto apmokestinamojo asmens statuso, Komisija nustato mažoms ir vidutinėms įmonėms pritaikytą procedūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Siekdama skatinti teikti prašymus dėl patvirtinto apmokestinamojo asmens statuso, Komisija nustato mažoms ir vidutinėms įmonėms pritaikytą procedūrą.

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

Direktyva 2006/112/EB

13a straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Apmokestinamasis asmuo, prašantis suteikti patvirtinto apmokestinamojo asmens statusą, mokesčių institucijoms pateikia visą jų prašomą informaciją, kad jos galėtų priimti sprendimą. | Apmokestinamasis asmuo, prašantis suteikti patvirtinto apmokestinamojo asmens statusą, mokesčių institucijoms pateikia visą
  svarbią
  jų prašomą informaciją, kad jos galėtų priimti sprendimą.
  Mokesčių institucijos tvarko prašymą nedelsdamos ir dėl informacijos teikimo visose valstybėse narėse joms turėtų būti taikomi suderinti kriterijai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Apmokestinamasis asmuo, prašantis suteikti patvirtinto apmokestinamojo asmens statusą, mokesčių institucijoms pateikia visą jų prašomą informaciją, kad jos galėtų priimti sprendimą.

Apmokestinamasis asmuo, prašantis suteikti patvirtinto apmokestinamojo asmens statusą, mokesčių institucijoms pateikia visą
  svarbią
  jų prašomą informaciją, kad jos galėtų priimti sprendimą.
  Mokesčių institucijos tvarko prašymą nedelsdamos ir dėl informacijos teikimo visose valstybėse narėse joms turėtų būti taikomi suderinti kriterijai.

svarbią

Mokesčių institucijos tvarko prašymą nedelsdamos ir dėl informacijos teikimo visose valstybėse narėse joms turėtų būti taikomi suderinti kriterijai.

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

Direktyva 2006/112/EB

13a straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Jei suteikiamas apmokestinamojo asmens statusas, ta informacija pateikiama PVM informacijos mainų sistemoje. Informacija apie to statuso pakeitimus nedelsiant pateikiama šioje sistemoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Jei suteikiamas apmokestinamojo asmens statusas, ta informacija pateikiama PVM informacijos mainų sistemoje. Informacija apie to statuso pakeitimus nedelsiant pateikiama šioje sistemoje.

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

Direktyva 2006/112/EB

13a straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Jeigu paraiška atmetama, mokesčių institucijos pareiškėjui kartu su sprendimu praneša atmetimo priežastis. Valstybės narės užtikrina, kad pareiškėjui būtų suteikta teisė apskųsti bet kokį sprendimą atmesti paraišką. | 5.   Jeigu paraiška atmetama, mokesčių institucijos
  nedelsdamos
  pareiškėjui kartu su sprendimu praneša atmetimo priežastis
  , kurios aiškiai nurodomos sprendime
  . Valstybės narės užtikrina, kad pareiškėjui
  per pagrįstą laikotarpį
  būtų suteikta teisė apskųsti bet kokį sprendimą atmesti paraišką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Jeigu paraiška atmetama, mokesčių institucijos pareiškėjui kartu su sprendimu praneša atmetimo priežastis. Valstybės narės užtikrina, kad pareiškėjui būtų suteikta teisė apskųsti bet kokį sprendimą atmesti paraišką.

5.   Jeigu paraiška atmetama, mokesčių institucijos
  nedelsdamos
  pareiškėjui kartu su sprendimu praneša atmetimo priežastis
  , kurios aiškiai nurodomos sprendime
  . Valstybės narės užtikrina, kad pareiškėjui
  per pagrįstą laikotarpį
  būtų suteikta teisė apskųsti bet kokį sprendimą atmesti paraišką.

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

Direktyva 2006/112/EB

13a straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Jeigu paraiška atmetama, mokesčių institucijos pareiškėjui kartu su sprendimu praneša atmetimo priežastis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Jeigu paraiška atmetama, mokesčių institucijos pareiškėjui kartu su sprendimu praneša atmetimo priežastis.

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

Direktyva 2006/112/EB

13a straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Apmokestinamasis asmuo, kuriam suteiktas patvirtinto apmokestinamojo asmens statusas, mokesčių institucijoms
  nedelsdamas
  praneša visus po sprendimo priėmimo atsiradusius veiksnius, kurie gali turėti įtakos arba poveikio tolesniam to statuso galiojimui. Jei 2 dalyje išdėstyti kriterijai nebetenkinami, mokesčių institucijos mokestinį statusą panaikina. | 6.   Apmokestinamasis asmuo, kuriam suteiktas patvirtinto apmokestinamojo asmens statusas, mokesčių institucijoms
  per vieną mėnesį
  praneša visus po sprendimo priėmimo atsiradusius veiksnius, kurie gali turėti įtakos arba poveikio tolesniam to statuso galiojimui. Jei 2 dalyje išdėstyti kriterijai nebetenkinami, mokesčių institucijos mokestinį statusą panaikina.
  Patvirtinto apmokestinamojo asmens statusą suteikusios valstybių narių mokesčių institucijos peržiūri tą sprendimą ne rečiau kaip kas dvejus metus, siekdamos įsitikinti, ar kriterijai vis dar tenkinami. Jei apmokestinamasis asmuo neinformavo mokesčių institucijų apie kokį nors veiksnį, kuris galėjo padaryti poveikį patvirtinto apmokestinamojo asmens statusui, kaip nustatyta įgyvendinimo akte, arba tyčia apie jį nutylėjo, jam taikomos proporcingos, veiksmingos ir atgrasančios sankcijos, įskaitant patvirtinto apmokestinamojo asmens statuso panaikinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Apmokestinamasis asmuo, kuriam suteiktas patvirtinto apmokestinamojo asmens statusas, mokesčių institucijoms
  nedelsdamas
  praneša visus po sprendimo priėmimo atsiradusius veiksnius, kurie gali turėti įtakos arba poveikio tolesniam to statuso galiojimui. Jei 2 dalyje išdėstyti kriterijai nebetenkinami, mokesčių institucijos mokestinį statusą panaikina.

6.   Apmokestinamasis asmuo, kuriam suteiktas patvirtinto apmokestinamojo asmens statusas, mokesčių institucijoms
  per vieną mėnesį
  praneša visus po sprendimo priėmimo atsiradusius veiksnius, kurie gali turėti įtakos arba poveikio tolesniam to statuso galiojimui. Jei 2 dalyje išdėstyti kriterijai nebetenkinami, mokesčių institucijos mokestinį statusą panaikina.
  Patvirtinto apmokestinamojo asmens statusą suteikusios valstybių narių mokesčių institucijos peržiūri tą sprendimą ne rečiau kaip kas dvejus metus, siekdamos įsitikinti, ar kriterijai vis dar tenkinami. Jei apmokestinamasis asmuo neinformavo mokesčių institucijų apie kokį nors veiksnį, kuris galėjo padaryti poveikį patvirtinto apmokestinamojo asmens statusui, kaip nustatyta įgyvendinimo akte, arba tyčia apie jį nutylėjo, jam taikomos proporcingos, veiksmingos ir atgrasančios sankcijos, įskaitant patvirtinto apmokestinamojo asmens statuso panaikinimą.

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

Direktyva 2006/112/EB

13a straipsnio 6 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Apmokestinamasis asmuo, kuriam buvo atsisakyta suteikti patvirtinto apmokestinamojo asmens statusą, arba apmokestinamasis asmuo, kuris savo iniciatyva pranešė, kad jis nebeatitinka 2 dalyje nustatytų kriterijų, gali ne anksčiau kaip praėjus šešiems mėnesiams nuo atsisakymo suteikti tą statusą ar statuso panaikinimo datos iš naujo paprašyti suteikti patvirtinto apmokestinamojo asmens statusą, jei jis tenkina visus kriterijus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a.
     
  Apmokestinamasis asmuo, kuriam buvo atsisakyta suteikti patvirtinto apmokestinamojo asmens statusą, arba apmokestinamasis asmuo, kuris savo iniciatyva pranešė, kad jis nebeatitinka 2 dalyje nustatytų kriterijų, gali ne anksčiau kaip praėjus šešiems mėnesiams nuo atsisakymo suteikti tą statusą ar statuso panaikinimo datos iš naujo paprašyti suteikti patvirtinto apmokestinamojo asmens statusą, jei jis tenkina visus kriterijus.

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

Direktyva 2006/112/EB

13a straipsnio 6 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Siekiant užtikrinti, kad būtų taikomi vienodi standartai tikrinant nuolatinę atitiktį patvirtinto apmokestinamojo asmens statuso kriterijams ir panaikinant mokesčių statusą valstybėse narėse ir tarp jų, Komisija priima atitinkamas gaires. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6b.
     
  Siekiant užtikrinti, kad būtų taikomi vienodi standartai tikrinant nuolatinę atitiktį patvirtinto apmokestinamojo asmens statuso kriterijams ir panaikinant mokesčių statusą valstybėse narėse ir tarp jų, Komisija priima atitinkamas gaires.

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

Direktyva 2006/112/EB

13a straipsnio 6 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6c.
     
  Jei pareiškėjui per paskutinius trejus metus buvo atsisakyta pagal Sąjungos muitinės kodeksą suteikti įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusą, pareiškėjui patvirtinto apmokestinamojo asmens statusas nesuteikiamas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6c.
     
  Jei pareiškėjui per paskutinius trejus metus buvo atsisakyta pagal Sąjungos muitinės kodeksą suteikti įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusą, pareiškėjui patvirtinto apmokestinamojo asmens statusas nesuteikiamas.

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

Direktyva 2006/112/EB

13a straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Vienoje valstybėje narėje suteiktą patvirtinto apmokestinamojo asmens statusą pripažįsta visų valstybių narių mokesčių institucijos. | 7.   Vienoje valstybėje narėje suteiktą patvirtinto apmokestinamojo asmens statusą pripažįsta visų valstybių narių mokesčių institucijos.
  Mokesčių mokėtojų ir nacionalinių mokesčių institucijų vidaus mokestiniams ginčams dėl PVM toliau taikomi nacionaliniai mechanizmai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Vienoje valstybėje narėje suteiktą patvirtinto apmokestinamojo asmens statusą pripažįsta visų valstybių narių mokesčių institucijos.

7.   Vienoje valstybėje narėje suteiktą patvirtinto apmokestinamojo asmens statusą pripažįsta visų valstybių narių mokesčių institucijos.
  Mokesčių mokėtojų ir nacionalinių mokesčių institucijų vidaus mokestiniams ginčams dėl PVM toliau taikomi nacionaliniai mechanizmai.

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 56 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 56 a punktas (naujas)

Direktyva 2006/112/EB

145 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 56a) | 145 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

56a)

56a)

145 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Prireikus Komisija kuo greičiau pateikia Tarybai pasiūlymus patikslinti 143 ir 144 straipsniuose išvardintų neapmokestinimo PVM atvejų taikymo sritį ir nustatyti išsamias jų įgyvendinimo taisykles.“

„1.   Prireikus Komisija kuo greičiau pateikia
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai pasiūlymus patikslinti 143 ir 144 straipsniuose išvardintų neapmokestinimo PVM atvejų taikymo sritį ir nustatyti išsamias jų įgyvendinimo taisykles.“

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 59 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 59 a punktas (naujas)

Direktyva 2006/112/EB

150 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 59a) | 150 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

59a)

59a)

150 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Prireikus Komisija kuo greičiau pateikia Tarybai pasiūlymus patikslinti 148 straipsnyje išvardintų neapmokestinimo PVM atvejų taikymo sritį ir nustatyti išsamias jų įgyvendinimo taisykles.“

„1.   Prireikus Komisija kuo greičiau pateikia
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai pasiūlymus patikslinti 148 straipsnyje išvardintų neapmokestinimo PVM atvejų taikymo sritį ir nustatyti išsamias jų įgyvendinimo taisykles.“

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 68 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 68 a punktas (naujas)

Direktyva 2006/112/EB

166 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 68a) | 166 straipsnis pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

68a)

68a)

166 straipsnis pakeičiamas taip:

166 straipsnis

166 straipsnis

„Prireikus Komisija kuo greičiau pateikia Tarybai pasiūlymus dėl bendrų procedūrų, kaip PVM turi būti apmokestinami 1 ir 2 skirsniuose nurodyti sandoriai.“

„Prireikus Komisija kuo greičiau pateikia
  Europos Parlamentui ir Tarybai
  pasiūlymus dėl bendrų procedūrų, kaip PVM turi būti apmokestinami 1 ir 2 skirsniuose nurodyti sandoriai.“

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 123 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 123 a punktas (naujas)

Direktyva 2006/112/EB

293 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 123a) | 293 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

123a)

123a)

293 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

„Kas ketverius metus nuo šios direktyvos priėmimo datos Komisija, remdamasi iš valstybių narių gauta informacija, pateikia Tarybai pranešimą, kaip taikomas šis skyrius, o prireikus ir atsižvelgiant į poreikį užtikrinti ilgalaikį nacionalinių nuostatų suvienodinimą, pasiūlymus šiais klausimais:“

„Kas ketverius metus nuo šios direktyvos priėmimo datos Komisija, remdamasi iš valstybių narių gauta informacija, pateikia
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai pranešimą, kaip taikomas šis skyrius, o prireikus ir atsižvelgiant į poreikį užtikrinti ilgalaikį nacionalinių nuostatų suvienodinimą, pasiūlymus šiais klausimais:“

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 166 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 166 a punktas (naujas)

Direktyva 2006/112/EB

395 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 166a) | 395 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

166a)

166a)

395 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Per tris mėnesius nuo 2 dalies antroje pastraipoje nurodyto informavimo Komisija pateikia Tarybai atitinkamą pasiūlymą arba, jei ji nepritaria prašomai nukrypti leidžiančiai nuostatai, komunikatą, kuriame išdėsto savo nepritarimo priežastis.“

„3.   Per tris mėnesius nuo 2 dalies antroje pastraipoje nurodyto informavimo Komisija pateikia
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai atitinkamą pasiūlymą arba, jei ji nepritaria prašomai nukrypti leidžiančiai nuostatai, komunikatą, kuriame išdėsto savo nepritarimo priežastis.“

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 166 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 166 b punktas (naujas)

Direktyva 2006/112/EB

396 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 166b) | 396 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

166b)

166b)

396 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Per tris mėnesius nuo 2 dalies antroje pastraipoje nurodyto informavimo Komisija pateikia Tarybai atitinkamą pasiūlymą arba, jei ji nepritaria prašomai nukrypti leidžiančiai nuostatai, komunikatą, kuriame išdėsto savo nepritarimo priežastis.“

„3.   Per tris mėnesius nuo 2 dalies antroje pastraipoje nurodyto informavimo Komisija pateikia
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai atitinkamą pasiūlymą arba, jei ji nepritaria prašomai nukrypti leidžiančiai nuostatai, komunikatą, kuriame išdėsto savo nepritarimo priežastis.“

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 169 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 169 a punktas (naujas)

Direktyva 2006/112/EB

404 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 169a) | po 404 straipsnio įterpiamas šis naujas straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

169a)

169a)

po 404 straipsnio įterpiamas šis naujas straipsnis:

„404a straipsnis

Per ketverius metus nuo Tarybos direktyvos (ES) .../...

   (*1)
   (+)

  priėmimo datos Komisija, remdamasi iš valstybių narių gauta informacija, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie naujų šios direktyvos nuostatų įgyvendinimą ir taikymą, o prireikus [ir atsižvelgiant į poreikį užtikrinti ilgalaikį nacionalinių nuostatų suvienodinimą] kartu pateikia pasiūlymus.“

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 169 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 169 b punktas (naujas)

Direktyva 2006/112/EB

404 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 169b) | po 404a straipsnio įterpiamas šis naujas straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

169b)

169b)

po 404a straipsnio įterpiamas šis naujas straipsnis:

„404b straipsnis

Per dvejus metus nuo Tarybos direktyvos (ES) .../...

   (*2)
   (+)

  priėmimo datos Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie valstybių narių mokesčių administratorių keitimosi svarbia informacija veiksmingumą, atsižvelgdama į tarpusavio pasitikėjimo svarbą sėkmingam galutinės PVM sistemos įgyvendinimui.“

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 173 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 173 a punktas (naujas)

Direktyva 2006/112/EB

411 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 173a) | įterpiamas šis naujas 411a straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

173a)

173a)

įterpiamas šis naujas 411a straipsnis:

„411a straipsnis

Iki 2020 m. birželio 1 d. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, įsteigia visapusišką, daugiakalbį ir viešai prieinamą Sąjungos PVM informacinį interneto portalą, kuriame įmonės ir vartotojai gali greitai ir veiksmingai gauti tikslią informaciją apie PVM tarifus, įskaitant informaciją apie prekes ir paslaugas, kurioms taikomi lengvatiniai tarifai ar išimtys, taip pat visą aktualią informaciją apie galutinės PVM sistemos įgyvendinimą skirtingose valstybėse narėse.

Papildant portalą, sukuriamas automatinis pranešimo mechanizmas. Tuo mechanizmu užtikrinamas automatinių pranešimų apie valstybių narių PVM tarifų pasikeitimus ir atnaujinimus siuntimas mokesčių mokėtojams. Tokie automatiniai pranešimai aktyvuojami prieš tai, kai pakeitimai įsigalioja ir ne vėliau kaip per penkias dienas po atitinkamo sprendimo priėmimo.“

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 a straipsnis (naujas)

1 a straipsnis (naujas)

Reglamentas (ES) Nr. 904/2010

34 straipsnis ir 49 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a straipsnis |
| | Reglamento (ES) Nr. 904/2010 daliniai pakeitimai |
| | Reglamentas (ES) Nr. 904/2010 iš dalies keičiamas taip: |
| | 1) | 34 straipsnis pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a straipsnis

1a straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 904/2010 daliniai pakeitimai

Reglamento (ES) Nr. 904/2010 daliniai pakeitimai

Reglamentas (ES) Nr. 904/2010 iš dalies keičiamas taip:

Reglamentas (ES) Nr. 904/2010 iš dalies keičiamas taip:

1)

1)

34 straipsnis pakeičiamas taip:

34 straipsnis

| | „34 straipsnis |
| --- | --- |

„34 straipsnis

1.   
  Valstybės narės dalyvauja savo pasirinktose
  „Eurofisc“ veiklos srityse ir gali taip pat nuspręsti jose nebedalyvauti.

| | 1
  .
     
  Komisija teikia būtiną techninę ir logistinę paramą
  „Eurofisc“.
  Komisija turi prieigą prie 1 straipsnyje nurodytos informacijos, kuria gali būti keičiamasi per „Eurofisc“, 55 straipsnio 2 dalyje numatytomis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

1
  .
     
  Komisija teikia būtiną techninę ir logistinę paramą
  „Eurofisc“.
  Komisija turi prieigą prie 1 straipsnyje nurodytos informacijos, kuria gali būti keičiamasi per „Eurofisc“, 55 straipsnio 2 dalyje numatytomis aplinkybėmis.

2.   Valstybės narės
  , nusprendusios dalyvauti
  „Eurofisc“ veiklos
  srityje
  , aktyviai dalyvauja
  daugiašaliame visų dalyvaujančių valstybių narių keitimesi
  tiksline informacija.

| | 2.   Valstybės narės
  dalyvauja
  „Eurofisc“ veiklos
  srityse ir valstybės narės
  aktyviai dalyvauja
  daugiašalio keitimosi
  tiksline informacija
  procese
  . |
| --- | --- |

2.   Valstybės narės
  dalyvauja
  „Eurofisc“ veiklos
  srityse ir valstybės narės
  aktyviai dalyvauja
  daugiašalio keitimosi
  tiksline informacija
  procese
  .

3.   
  Informacija, kuria keičiamasi, yra konfidenciali, kaip numatyta 55 straipsnyje.

| | 3.   
  „Eurofisc“ veiklos sričių koordinatoriai savo iniciatyva arba gavę prašymą gali perduoti svarbią informaciją apie didžiausius tarpvalstybinius PVM nusikaltimus Europolui ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF). |
| --- | --- |

3.   
  „Eurofisc“ veiklos sričių koordinatoriai savo iniciatyva arba gavę prašymą gali perduoti svarbią informaciją apie didžiausius tarpvalstybinius PVM nusikaltimus Europolui ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF).

| | 3a.
     
  „Eurofisc“ veiklos sričių koordinatoriai gali prašyti Europolo ir OLAF suteikti aktualios informacijos. „Eurofisc“ veiklos sričių koordinatoriai suteikia kitiems dalyvaujantiems „Eurofisc“ ryšių palaikymo pareigūnams iš Europolo ir OLAF gautą informaciją; šia informacija keičiamasi elektroniniu būdu.“ |
| --- | --- |

3a.
     
  „Eurofisc“ veiklos sričių koordinatoriai gali prašyti Europolo ir OLAF suteikti aktualios informacijos. „Eurofisc“ veiklos sričių koordinatoriai suteikia kitiems dalyvaujantiems „Eurofisc“ ryšių palaikymo pareigūnams iš Europolo ir OLAF gautą informaciją; šia informacija keičiamasi elektroniniu būdu.“

| 2) | įterpiamas šis naujas 49a straipsnis: |
| --- | --- |

2)

2)

įterpiamas šis naujas 49a straipsnis:

| | „49a straipsnis




  Valstybės narės ir Komisija nustato bendrą statistinių duomenų apie sukčiavimą PVM ir nesavanorišką reikalavimų nesilaikymą rinkimo sistemą ir kasmet skelbia nacionalinius ir visos Sąjungos dėl šio sukčiavimo atsiradusių PVM nuostolių vertinimus. Praktinę tokios statistikos sistemos veikimo tvarką nustato Komisija, priimdama įgyvendinimo aktus. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 58 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“ |
| --- | --- |

„49a straipsnis

Valstybės narės ir Komisija nustato bendrą statistinių duomenų apie sukčiavimą PVM ir nesavanorišką reikalavimų nesilaikymą rinkimo sistemą ir kasmet skelbia nacionalinius ir visos Sąjungos dėl šio sukčiavimo atsiradusių PVM nuostolių vertinimus. Praktinę tokios statistikos sistemos veikimo tvarką nustato Komisija, priimdama įgyvendinimo aktus. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 58 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“

---

(1)  1967 m. balandžio 11 d. Pirmoji Tarybos direktyva 67/227/EEB dėl valstybių narių teisės aktų, reglamentuojančių apyvartos mokesčius, suderinimo (OL 71, 1967 4 14, p. 1301).

1

(2)  1967 m. balandžio 11 d. Antroji Tarybos direktyva 67/228/EEB dėl valstybių narių teisės aktų, susijusių su apyvartos mokesčiais ir pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos taikymo struktūra bei procedūromis, derinimo (OL 71, 1967 4 14, p. 1303).

2

(3)  2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (OL L 347, 2006 12 11, p. 1).

3

(1)  1967 m. balandžio 11 d. Pirmoji Tarybos direktyva 67/227/EEB dėl valstybių narių teisės aktų, reglamentuojančių apyvartos mokesčius, suderinimo (OL 71, 1967 4 14, p. 1301).

1

(2)  1967 m. balandžio 11 d. Antroji Tarybos direktyva 67/228/EEB dėl valstybių narių teisės aktų, susijusių su apyvartos mokesčiais ir pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos taikymo struktūra bei procedūromis, derinimo (OL 71, 1967 4 14, p. 1303).

2

(3)  2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (OL L 347, 2006 12 11, p. 1).

3

(1)  2011 m. spalio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl PVM ateities (P7_TA(2011)0436), http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=LT&reference=P7-TA-2011-0436.

1

(2)  2011 m. liepos 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žaliosios knygos dėl PVM ateities: paprastesnės, stabilesnės ir veiksmingesnės PVM sistemos kūrimo, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=celex:52011AE1168.

2

(3)  Tarybos išvados dėl PVM ateities – 2012 m. gegužės 15 d. 3167-asis Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos posėdis Briuselyje (visų pirma žr. B 4 punktą), http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/130257.pdf.

3

(1)  2011 m. spalio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl PVM ateities (P7_TA(2011)0436), http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=LT&reference=P7-TA-2011-0436.

1

(2)  2011 m. liepos 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žaliosios knygos dėl PVM ateities: paprastesnės, stabilesnės ir veiksmingesnės PVM sistemos kūrimo, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=celex:52011AE1168.

2

(3)  Tarybos išvados dėl PVM ateities – 2012 m. gegužės 15 d. 3167-asis Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos posėdis Briuselyje (visų pirma žr. B 4 punktą), http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/130257.pdf.

3

(3a)  
  Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB nuostatos dėl pridėtinės vertės mokesčio tarifų (COM(2018)0020, 2018/0005(CNS)).

3a

Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB nuostatos dėl pridėtinės vertės mokesčio tarifų (COM(2018)0020, 2018/0005(CNS)).

(1)  PVM veiksmų planas „Bendros ES PVM erdvės kūrimas. Laikas spręsti“ (COM(2016)0148, 2016 4 7).

1

(2)  Žr: https://www.consilium.europa.eu/lt/press/press-releases/2016/05/25/conclusions-vat-action-plan/

2

(1)  PVM veiksmų planas „Bendros ES PVM erdvės kūrimas. Laikas spręsti“ (COM(2016)0148, 2016 4 7).

1

(2)  Žr: https://www.consilium.europa.eu/lt/press/press-releases/2016/05/25/conclusions-vat-action-plan/

2

---

2019 m. vasario 13 d., trečiadienis

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/316 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/316

---

P8_TA(2019)0084

Europos žuvininkystės kontrolės agentūra ***I

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (kodifikuota redakcija) (COM(2018)0499 – C8-0313/2018 – 2018/0263(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: kodifikavimas)

(2020/C 449/39)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0499), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0499),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0313/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0313/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 ir 59 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 ir 59 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0037/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0037/2019),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą savo poziciją, perimdamas Komisijos pasiūlymą su pakeitimais, padarytais atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(2)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

P8_TC1-COD(2018)0263

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (kodifikuota redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/473.)

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/317 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/317

---

P8_TA(2019)0085

Akcizais apmokestinamų prekių judėjimo ir priežiūros kompiuterizavimas ***I

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento sprendimas dėl klausimo grąžinimo atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos dėl nepakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl akcizais apmokestinamų prekių judėjimo ir priežiūros kompiuterizavimo (nauja redakcija) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2020/C 449/40)

---

(1)  Pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą priimtas sprendimas (A8-0010/2019).

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/318 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/318

---

P8_TA(2019)0086

Teisė, taikytina nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims ***I

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl taikytinos teisės, kai reikalavimų perleidimas daro poveikį tretiesiems asmenims (COM(2018)0096 – C8-0109/2018 – 2018/0044(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/41)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0096), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0096),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 81 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0109/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 81 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0109/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0261/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0261/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 303, 2018 8 29, p. 2.

(2)  OL C 367, 2018 10 10, p. 50.

---

P8_TC1-COD(2018)0044

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl teisės, taikytinos nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 81 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | Sąjunga užsibrėžė tikslą puoselėti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. Siekdama laipsniškai sukurti tokią erdvę, Sąjunga turi patvirtinti priemones, susijusias su teisminiu bendradarbiavimu tarpvalstybinio pobūdžio civilinėse bylose, kai tai būtina tinkamam vidaus rinkos veikimui; |
| --- | --- |

(1)

Sąjunga užsibrėžė tikslą puoselėti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. Siekdama laipsniškai sukurti tokią erdvę, Sąjunga turi patvirtinti priemones, susijusias su teisminiu bendradarbiavimu tarpvalstybinio pobūdžio civilinėse bylose, kai tai būtina tinkamam vidaus rinkos veikimui;

| (2) | pagal Sutarties 81 straipsnį šios priemonės turi apimti priemones, kuriomis siekiama užtikrinti valstybėse narėse taikytinų kolizinių normų suderinamumą; |
| --- | --- |

(2)

pagal Sutarties 81 straipsnį šios priemonės turi apimti priemones, kuriomis siekiama užtikrinti valstybėse narėse taikytinų kolizinių normų suderinamumą;

| (3) | siekiant, kad vidaus rinka tinkamai veiktų ir siekiant padidinti ginčo baigties nuspėjamumą bei
  teisinį
  tikrumą dėl taikytinos teisės, taip pat užtikrinti laisvą
  judėjimą ir
  teismų sprendimų judėjimą,

  pripažinimą
  valstybių narių kolizinėse normose kaip taikytina teisė turi būti nurodyta ta pati nacionalinė teisė, neatsižvelgiant į tai, kurios valstybės narės teisme iškelta byla; [Am. 1] |
| --- | --- |

(3)

siekiant, kad vidaus rinka tinkamai veiktų ir siekiant padidinti ginčo baigties nuspėjamumą bei
  teisinį
  tikrumą dėl taikytinos teisės, taip pat užtikrinti laisvą
  judėjimą ir
  teismų sprendimų judėjimą,

  pripažinimą
  valstybių narių kolizinėse normose kaip taikytina teisė turi būti nurodyta ta pati nacionalinė teisė, neatsižvelgiant į tai, kurios valstybės narės teisme iškelta byla; [Am. 1]

| (4) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 593/2008 (4) dėl sutartinėms nenagrinėjami reikalavimų perleidimo pasekmių tretiesiems asmenims klausimai. Tačiau to reglamento 27 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Komisija turi pateikti Europos Parlamentui, Tarybai bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ataskaitą apie reikalavimo trečiojo asmens atžvilgiu perleidimo ar subrogacijos veiksmingumą ir perleisto ar subrogacija perduoto reikalavimo viršenybę prieš kitų asmenų teises, ir, prireikus, kartu pateikti pasiūlymą dėl to reglamento pakeitimo ir būsimų nuostatų poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

(4)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 593/2008 (4) dėl sutartinėms nenagrinėjami reikalavimų perleidimo pasekmių tretiesiems asmenims klausimai. Tačiau to reglamento 27 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Komisija turi pateikti Europos Parlamentui, Tarybai bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ataskaitą apie reikalavimo trečiojo asmens atžvilgiu perleidimo ar subrogacijos veiksmingumą ir perleisto ar subrogacija perduoto reikalavimo viršenybę prieš kitų asmenų teises, ir, prireikus, kartu pateikti pasiūlymą dėl to reglamento pakeitimo ir būsimų nuostatų poveikio vertinimą;

| (5) | 2015 m. vasario 18 d. Komisija priėmė Žaliąją knygą dėl Kapitalo rinkų sąjungos kūrimo, kurioje nurodė, kad didesnio teisinio tikrumo, susijusio su tarpvalstybiniais reikalavimų perleidimais ir tokių perleidimų pirmenybės eile, užtikrinimas, ypač nemokumo atvejais, yra dar vienas svarbus visos Europos pakeitimo vertybiniais popieriais ir finansinio užtikrinimo susitarimų rinkos (taip pat ir kitos veiklos, pavyzdžiui, faktoringo) plėtojimo aspektas; |
| --- | --- |

(5)

2015 m. vasario 18 d. Komisija priėmė Žaliąją knygą dėl Kapitalo rinkų sąjungos kūrimo, kurioje nurodė, kad didesnio teisinio tikrumo, susijusio su tarpvalstybiniais reikalavimų perleidimais ir tokių perleidimų pirmenybės eile, užtikrinimas, ypač nemokumo atvejais, yra dar vienas svarbus visos Europos pakeitimo vertybiniais popieriais ir finansinio užtikrinimo susitarimų rinkos (taip pat ir kitos veiklos, pavyzdžiui, faktoringo) plėtojimo aspektas;

| (6) | 2015 m. rugsėjo 30 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Kapitalo rinkų sąjungos kūrimo veiksmų plano. Šiame Kapitalo rinkų sąjungos kūrimo veiksmų plane pažymėta, kad skirtingas nacionalinis požiūris į skolos reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims apsunkina naudojimąsi šiomis priemonėmis kaip tarpvalstybiniais įkaitais, ir padaryta išvada, kad toks teisinis netikrumas trukdo vykdyti ekonomiškai reikšmingas finansines operacijas, pavyzdžiui, pakeitimus vertybiniais popieriais. Kapitalo rinkų sąjungos kūrimo veiksmų plane paskelbta, kad Komisija pasiūlys vienodas teisės normas, kuriomis bus teisiškai tvirtai nustatyta, kuri nacionalinė teisė turėtų būti taikoma nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. rugsėjo 30 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Kapitalo rinkų sąjungos kūrimo veiksmų plano. Šiame Kapitalo rinkų sąjungos kūrimo veiksmų plane pažymėta, kad skirtingas nacionalinis požiūris į skolos reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims apsunkina naudojimąsi šiomis priemonėmis kaip tarpvalstybiniais įkaitais, ir padaryta išvada, kad toks teisinis netikrumas trukdo vykdyti ekonomiškai reikšmingas finansines operacijas, pavyzdžiui, pakeitimus vertybiniais popieriais. Kapitalo rinkų sąjungos kūrimo veiksmų plane paskelbta, kad Komisija pasiūlys vienodas teisės normas, kuriomis bus teisiškai tvirtai nustatyta, kuri nacionalinė teisė turėtų būti taikoma nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims;

| (7) | 2016 m. birželio 29 d. Komisija priėmė ataskaitą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/47/EB (5) dėl susitarimų dėl finansinio įkaito 3 straipsnio 1 dalies tinkamumo, kurioje daugiausia nagrinėjo, ar direktyva taikoma veiksmingai ir efektyviai, kiek tai susiję su oficialiais veiksmais, kuriuos reikalaujama atlikti, kai kredito reikalavimai pateikiami kaip įkaitas. Ataskaitoje padaryta išvada, kad pasiūlymas dėl vienodų normų, taikomų nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims, leistų teisiškai tvirtai nustatyti, kurią nacionalinę teisę reikėtų taikyti nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims, o tai padėtų užtikrinti didesnį teisinį tikrumą tais atvejais, kai kredito reikalavimai panaudojami kaip įkaitas tarpvalstybiniu mastu; |
| --- | --- |

(7)

2016 m. birželio 29 d. Komisija priėmė ataskaitą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/47/EB (5) dėl susitarimų dėl finansinio įkaito 3 straipsnio 1 dalies tinkamumo, kurioje daugiausia nagrinėjo, ar direktyva taikoma veiksmingai ir efektyviai, kiek tai susiję su oficialiais veiksmais, kuriuos reikalaujama atlikti, kai kredito reikalavimai pateikiami kaip įkaitas. Ataskaitoje padaryta išvada, kad pasiūlymas dėl vienodų normų, taikomų nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims, leistų teisiškai tvirtai nustatyti, kurią nacionalinę teisę reikėtų taikyti nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims, o tai padėtų užtikrinti didesnį teisinį tikrumą tais atvejais, kai kredito reikalavimai panaudojami kaip įkaitas tarpvalstybiniu mastu;

| (8) | 2016 m. rugsėjo 29 d. Komisija priėmė ataskaitą dėl reikalavimų perleidimo arba subrogacijos galiojimo trečiųjų asmenų atžvilgiu ir dėl perleisto ar subrogacija perduoto reikalavimo pirmenybės prieš kito asmens teisę. Ataskaitoje padaryta išvada, kad vienodos kolizinės normos, kuriomis būtų reglamentuojamas perleidimo galiojimas trečiųjų asmenų atžvilgiu bei konkuruojančių perėmėjų arba perėmėjų ir kitų teisių turėtojų pirmenybės klausimai, padidintų teisinį tikrumą ir sumažintų praktines problemas ir teisines išlaidas, patiriamas dėl šiuo metu valstybėse narėse taikomų procedūrų įvairovės; |
| --- | --- |

(8)

2016 m. rugsėjo 29 d. Komisija priėmė ataskaitą dėl reikalavimų perleidimo arba subrogacijos galiojimo trečiųjų asmenų atžvilgiu ir dėl perleisto ar subrogacija perduoto reikalavimo pirmenybės prieš kito asmens teisę. Ataskaitoje padaryta išvada, kad vienodos kolizinės normos, kuriomis būtų reglamentuojamas perleidimo galiojimas trečiųjų asmenų atžvilgiu bei konkuruojančių perėmėjų arba perėmėjų ir kitų teisių turėtojų pirmenybės klausimai, padidintų teisinį tikrumą ir sumažintų praktines problemas ir teisines išlaidas, patiriamas dėl šiuo metu valstybėse narėse taikomų procedūrų įvairovės;

| (9) | šio reglamento materialinė taikymo sritis ir nuostatos turėtų derėti su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 864/2007 (6), Reglamentu (EB) Nr. 593/2008 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) Nr. 1215/2012 (7) ir (ES) 2015/848 (8). Aiškinant šį reglamentą, reikėtų siekti kiek galima geriau užpildyti šių teisės aktų reglamentavimo spragas; |
| --- | --- |

(9)

šio reglamento materialinė taikymo sritis ir nuostatos turėtų derėti su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 864/2007 (6), Reglamentu (EB) Nr. 593/2008 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) Nr. 1215/2012 (7) ir (ES) 2015/848 (8). Aiškinant šį reglamentą, reikėtų siekti kiek galima geriau užpildyti šių teisės aktų reglamentavimo spragas;

| (10) | šiuo reglamentu įgyvendinamas Kapitalo rinkų sąjungos kūrimo veiksmų planas. Jis taip pat atitinka Reglamento „Roma I“ 27 straipsnio 2 dalyje išdėstytą reikalavimą, kad Komisija pateiktų ataskaitą ir, jei reikia, pasiūlymą dėl reikalavimų perleidimo galiojimo trečiųjų asmenų atžvilgiu ir perėmėjo pirmenybės prieš kito asmens teisę; |
| --- | --- |

(10)

šiuo reglamentu įgyvendinamas Kapitalo rinkų sąjungos kūrimo veiksmų planas. Jis taip pat atitinka Reglamento „Roma I“ 27 straipsnio 2 dalyje išdėstytą reikalavimą, kad Komisija pateiktų ataskaitą ir, jei reikia, pasiūlymą dėl reikalavimų perleidimo galiojimo trečiųjų asmenų atžvilgiu ir perėmėjo pirmenybės prieš kito asmens teisę;

| (11) | Sąjungos lygmens

  lygmeniu suderintų
  kolizinių normų, taikomų nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims (arba nuosavybės aspektams), šiuo metu nėra. Tokios kolizinės normos yra nustatytos valstybių narių lygmeniu, bet yra nenuoseklios
  , nes yra grindžiamos skirtingais siejamaisiais taikytinos teisės nustatymo veiksniais
  ir dažnai

  todėl yra
  neaiškios.
  , ypač šalyse, kuriose tokios normos nėra reglamentuojamos atskirų teisės aktų nuostatų.
  Atliekant tarpvalstybinį reikalavimų perleidimą dėl nacionalinių kolizinių normų nenuoseklumo atsiranda teisinis netikrumas, nes neaišku, kokia teisė taikoma nustatant perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims. Dėl nepakankamo teisinio tikrumo atliekant tarpvalstybinius reikalavimų perleidimus atsiranda teisinė rizika, kuri vidaus perleidimo atvejais nekyla, nes, priklausomai nuo, kurios valstybės narės teismai arba institucijos sprendžia ginčą dėl juridinės nuosavybės teisės į reikalavimus, gali būti taikomos skirtingos nacionalinės materialinės teisės normos;
  netiesiogiai pirmenybės konflikto, susijusio su tuo, kam atlikus tarpvalstybinį reikalavimų perleidimą priklauso reikalavimas, sprendimas gali skirtis, priklausomai nuo taikomos nacionalinės teisės; [Am. 2] |
| --- | --- |

(11)

Sąjungos lygmens

  lygmeniu suderintų
  kolizinių normų, taikomų nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims (arba nuosavybės aspektams), šiuo metu nėra. Tokios kolizinės normos yra nustatytos valstybių narių lygmeniu, bet yra nenuoseklios
  , nes yra grindžiamos skirtingais siejamaisiais taikytinos teisės nustatymo veiksniais
  ir dažnai

  todėl yra
  neaiškios.
  , ypač šalyse, kuriose tokios normos nėra reglamentuojamos atskirų teisės aktų nuostatų.
  Atliekant tarpvalstybinį reikalavimų perleidimą dėl nacionalinių kolizinių normų nenuoseklumo atsiranda teisinis netikrumas, nes neaišku, kokia teisė taikoma nustatant perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims. Dėl nepakankamo teisinio tikrumo atliekant tarpvalstybinius reikalavimų perleidimus atsiranda teisinė rizika, kuri vidaus perleidimo atvejais nekyla, nes, priklausomai nuo, kurios valstybės narės teismai arba institucijos sprendžia ginčą dėl juridinės nuosavybės teisės į reikalavimus, gali būti taikomos skirtingos nacionalinės materialinės teisės normos;
  netiesiogiai pirmenybės konflikto, susijusio su tuo, kam atlikus tarpvalstybinį reikalavimų perleidimą priklauso reikalavimas, sprendimas gali skirtis, priklausomai nuo taikomos nacionalinės teisės; [Am. 2]

| (12) | jeigu perėmėjai apie teisinę riziką nežino arba nusprendžia jos nepaistyti, gali patirti nenumatytų finansinių nuostolių. Netikrumas dėl to, kam priklauso juridinės nuosavybės teisės į reikalavimus, perleistus tarpvalstybiniu lygmeniu, gali daryti žlugdomąjį poveikį, dėl to finansų krizės gali pagilėti, o jų poveikis gali užsitęsti. Jeigu perėmėjai nusprendžia mažinti teisinę riziką ir kreipiasi specialios teisinės konsultacijos, padidėja sandorių sąnaudos, kurių vidaus perleidimo atvejais dengti nereikia. Jeigu perėmėjus teisinė rizika stabdo ir jie nusprendžia jos išvengti, perėmėjai gali netekti verslo galimybių, ir gali sumažėti rinkos integracija;
  [Am. 3] |
| --- | --- |

(12)

jeigu perėmėjai apie teisinę riziką nežino arba nusprendžia jos nepaistyti, gali patirti nenumatytų finansinių nuostolių. Netikrumas dėl to, kam priklauso juridinės nuosavybės teisės į reikalavimus, perleistus tarpvalstybiniu lygmeniu, gali daryti žlugdomąjį poveikį, dėl to finansų krizės gali pagilėti, o jų poveikis gali užsitęsti. Jeigu perėmėjai nusprendžia mažinti teisinę riziką ir kreipiasi specialios teisinės konsultacijos, padidėja sandorių sąnaudos, kurių vidaus perleidimo atvejais dengti nereikia. Jeigu perėmėjus teisinė rizika stabdo ir jie nusprendžia jos išvengti, perėmėjai gali netekti verslo galimybių, ir gali sumažėti rinkos integracija;
  [Am. 3]

| (12a) | ši teisinė rizika taip pat gali veikti kaip atgrasomoji priemonė. Reikalavimų perleidėjai ir perėmėjai gali nuspręsti jos išvengti, taip prarasdami verslo galimybes. Todėl atrodo, kad šis aiškumo trūkumas neatitinka rinkos integracijos tikslo ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 63–66 straipsniuose įtvirtinto laisvo kapitalo judėjimo principo; [Am. 4] |
| --- | --- |

(12a)

ši teisinė rizika taip pat gali veikti kaip atgrasomoji priemonė. Reikalavimų perleidėjai ir perėmėjai gali nuspręsti jos išvengti, taip prarasdami verslo galimybes. Todėl atrodo, kad šis aiškumo trūkumas neatitinka rinkos integracijos tikslo ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 63–66 straipsniuose įtvirtinto laisvo kapitalo judėjimo principo; [Am. 4]

| (13) | šio reglamento tikslas – suteikti teisinio tikrumo nustačius

  nustatant
  bendras kolizines normas, kuriose nurodoma, pagal kurią nacionalinę teisę nustatomos reikalavimų perleidimo pasekmės tretiesiems asmenims
  , taip padidinant tarpvalstybinių reikalavimų perleidimo sandorių skaičių, siekiant paskatinti tarpvalstybines investicijas Sąjungoje ir sudaryti įmonėms, įskaitant mažas ir vidutines įmones (MVĮ), ir vartotojams palankesnes sąlygas gauti finansavimą
  ; [Am. 5] |
| --- | --- |

(13)

šio reglamento tikslas – suteikti teisinio tikrumo nustačius

  nustatant
  bendras kolizines normas, kuriose nurodoma, pagal kurią nacionalinę teisę nustatomos reikalavimų perleidimo pasekmės tretiesiems asmenims
  , taip padidinant tarpvalstybinių reikalavimų perleidimo sandorių skaičių, siekiant paskatinti tarpvalstybines investicijas Sąjungoje ir sudaryti įmonėms, įskaitant mažas ir vidutines įmones (MVĮ), ir vartotojams palankesnes sąlygas gauti finansavimą
  ; [Am. 5]

| (14) | reikalavimu kreditoriui suteikiama teisė į tai, kad skolininkas sumokėtų tam tikrą sumą pinigų arba įvykdytų tam tikrą prievolę. Perleidžiant reikalavimą kreditorius (perleidėjas) perduoda savo teisę į reikalavimą skolininko atžvilgiu kitam asmeniui (perėmėjui). Teisė, pagal kurią reglamentuojami kreditoriaus ir skolininko, perleidėjo ir perėmėjo ir perėmėjo ir skolininko santykiai, nustatoma pagal Reglamento „Roma I“ kolizines normas; |
| --- | --- |

(14)

reikalavimu kreditoriui suteikiama teisė į tai, kad skolininkas sumokėtų tam tikrą sumą pinigų arba įvykdytų tam tikrą prievolę. Perleidžiant reikalavimą kreditorius (perleidėjas) perduoda savo teisę į reikalavimą skolininko atžvilgiu kitam asmeniui (perėmėjui). Teisė, pagal kurią reglamentuojami kreditoriaus ir skolininko, perleidėjo ir perėmėjo ir perėmėjo ir skolininko santykiai, nustatoma pagal Reglamento „Roma I“ kolizines normas;

| (14a) | šiuo reglamentu nesiekiama pakeisti Reglamento (EB) Nr. 593/2008 nuostatų dėl savanoriško perleidimo pasekmių perleidėjo ir perėmėjo arba perėmėjo ir skolininko nuosavybės aspektams; [Am. 6] |
| --- | --- |

(14a)

šiuo reglamentu nesiekiama pakeisti Reglamento (EB) Nr. 593/2008 nuostatų dėl savanoriško perleidimo pasekmių perleidėjo ir perėmėjo arba perėmėjo ir skolininko nuosavybės aspektams; [Am. 6]

| (15) | šiame reglamente nustatytomis kolizinėmis normomis turėtų būti reglamentuojamos reikalavimų perleidimo pasekmės visų perleidžiant reikalavimus dalyvaujančių šalių (t. y. perleidėjo ir perėmėjo, perėmėjo ir skolininko) nuosavybės aspektams, taip pat pasekmės tretiesiems asmenims (, pavyzdžiui, perleidėjo kreditoriui)
  , išskyrus skolininką
  ; [Am. 7] |
| --- | --- |

(15)

šiame reglamente nustatytomis kolizinėmis normomis turėtų būti reglamentuojamos reikalavimų perleidimo pasekmės visų perleidžiant reikalavimus dalyvaujančių šalių (t. y. perleidėjo ir perėmėjo, perėmėjo ir skolininko) nuosavybės aspektams, taip pat pasekmės tretiesiems asmenims (, pavyzdžiui, perleidėjo kreditoriui)
  , išskyrus skolininką
  ; [Am. 7]

| (16) | reikalavimai, kuriems taikomas šis reglamentas, yra

  apima
  iš prekybos gautinos sumos

  gautinas sumas
  , iš finansinių priemonių kylantys reikalavimai

  kylančius reikalavimus
  , kaip apibrėžta
  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvoje 2014/65/ES (9), ir į finansų įstaigų sąskaitas įskaityti grynieji pinigai

  įskaitytus grynuosius pinigus
  . Direktyvoje 2014/65/ES apibrėžtos finansinės priemonės apima vertybinius popierius ir išvestines finansines priemones, kuriomis prekiaujama finansų rinkose. Vertybiniai popieriai yra turtas, o išvestinės finansinės priemonės – sutartys, apimančios ir sutarties šalių teises (arba reikalavimus), ir prievoles; [Am. 8] |
| --- | --- |

(16)

reikalavimai, kuriems taikomas šis reglamentas, yra

  apima
  iš prekybos gautinos sumos

  gautinas sumas
  , iš finansinių priemonių kylantys reikalavimai

  kylančius reikalavimus
  , kaip apibrėžta
  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvoje 2014/65/ES (9), ir į finansų įstaigų sąskaitas įskaityti grynieji pinigai

  įskaitytus grynuosius pinigus
  . Direktyvoje 2014/65/ES apibrėžtos finansinės priemonės apima vertybinius popierius ir išvestines finansines priemones, kuriomis prekiaujama finansų rinkose. Vertybiniai popieriai yra turtas, o išvestinės finansinės priemonės – sutartys, apimančios ir sutarties šalių teises (arba reikalavimus), ir prievoles; [Am. 8]

| (17) | šio reglamento dalykas – reikalavimų perleidimo pasekmės tretiesiems asmenims. Jis netaikomas

  visų pirma taikomas
  sutarčių (pavyzdžiui, išvestinių finansinių priemonių sutarčių), kuriose numatytos ir teisės (arba reikalavimai), ir prievolės, perdavimui ir sutarčių, kuriose nustatytos tokios teisės ir prievolės, novacijai. Kadangi šis reglamentas netaikomas sutarčių perdavimui arba novacijai, prekyba finansinėmis priemonėmis, taip pat šių priemonių tarpuskaita ir atsiskaitymas už jas ir toliau bus reglamentuojami sutartinėms prievolėms taikomomis teisės normomis, kurios yra išdėstytos Reglamente „Roma I“. Šią teisę paprastai pasirenka sutarties šalys arba ji nustatoma finansų rinkoms taikomomis pasirinkimo savo nuožiūra galimybės nesuteikiančiomis normomis;
  [Am. 9] |
| --- | --- |

(17)

šio reglamento dalykas – reikalavimų perleidimo pasekmės tretiesiems asmenims. Jis netaikomas

  visų pirma taikomas
  sutarčių (pavyzdžiui, išvestinių finansinių priemonių sutarčių), kuriose numatytos ir teisės (arba reikalavimai), ir prievolės, perdavimui ir sutarčių, kuriose nustatytos tokios teisės ir prievolės, novacijai. Kadangi šis reglamentas netaikomas sutarčių perdavimui arba novacijai, prekyba finansinėmis priemonėmis, taip pat šių priemonių tarpuskaita ir atsiskaitymas už jas ir toliau bus reglamentuojami sutartinėms prievolėms taikomomis teisės normomis, kurios yra išdėstytos Reglamente „Roma I“. Šią teisę paprastai pasirenka sutarties šalys arba ji nustatoma finansų rinkoms taikomomis pasirinkimo savo nuožiūra galimybės nesuteikiančiomis normomis;
  [Am. 9]

| (18) | šis reglamentas neturėtų turėti įtakos klausimams, kurie reglamentuojami Finansinio įkaito Direktyva
  2002/47/EB
  , Atsiskaitymų baigtinumo

  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyva
  98/26/EB
   (10), Likvidavimo

  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyva
  2001/24/EB
   (11) ir Registrų

  Komisijos
  reglamentu
  (ES) Nr. 389/2013
   (12)

  , nes šiame reglamente aptariamų kolizinių normų taikymo sritis nesutampa su tose trijose direktyvose aptariamų kolizinių normų taikymo sritimi
  ; [Am. 10] |
| --- | --- |

(18)

šis reglamentas neturėtų turėti įtakos klausimams, kurie reglamentuojami Finansinio įkaito Direktyva
  2002/47/EB
  , Atsiskaitymų baigtinumo

  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyva
  98/26/EB
   (10), Likvidavimo

  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyva
  2001/24/EB
   (11) ir Registrų

  Komisijos
  reglamentu
  (ES) Nr. 389/2013
   (12)

  , nes šiame reglamente aptariamų kolizinių normų taikymo sritis nesutampa su tose trijose direktyvose aptariamų kolizinių normų taikymo sritimi
  ; [Am. 10]

| (19) | šis reglamentas turėtų būti visuotinis: pagal šį reglamentą nustatyta teisė turėtų būti taikoma net ir tuo atveju, jei tai nėra valstybės narės teisė; |
| --- | --- |

(19)

šis reglamentas turėtų būti visuotinis: pagal šį reglamentą nustatyta teisė turėtų būti taikoma net ir tuo atveju, jei tai nėra valstybės narės teisė;

| (20) | nuspėjamumas ypač svarbus tretiesiems asmenims, siekiantiems įgyti juridinę nuosavybės teisę į perleidžiamą reikalavimą. Kai reikalavimų perleidimo pasekmės tretiesiems asmenims nustatomos pagal šalies, kurioje yra perleidėjo įprasta gyvenamoji (verslo) vieta, teisę, suinteresuotiesiems tretiesiems asmenims paprasta iš anksto sužinoti, pagal kurią nacionalinę teisę bus reglamentuojamos jų teisės. Todėl nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims paprastai turėtų būti taikoma perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisė. Ši taisyklė pirmiausia turėtų būti taikoma nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims faktoringo, užtikrinimo įkaitais ir, kai šalys nėra pasirinkusios perleidžiamo reikalavimo teisės, pakeitimo vertybiniais popieriais atvejais; |
| --- | --- |

(20)

nuspėjamumas ypač svarbus tretiesiems asmenims, siekiantiems įgyti juridinę nuosavybės teisę į perleidžiamą reikalavimą. Kai reikalavimų perleidimo pasekmės tretiesiems asmenims nustatomos pagal šalies, kurioje yra perleidėjo įprasta gyvenamoji (verslo) vieta, teisę, suinteresuotiesiems tretiesiems asmenims paprasta iš anksto sužinoti, pagal kurią nacionalinę teisę bus reglamentuojamos jų teisės. Todėl nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims paprastai turėtų būti taikoma perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisė. Ši taisyklė pirmiausia turėtų būti taikoma nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims faktoringo, užtikrinimo įkaitais ir, kai šalys nėra pasirinkusios perleidžiamo reikalavimo teisės, pakeitimo vertybiniais popieriais atvejais;

| (21) | teisė, kurią paprastai pasirenkama taikyti nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims, turėtų suteikti galimybę nustatyti taikytiną teisę, kai perleidžiami būsimi reikalavimai, kaip tai yra įprasta perleidžiant daug reikalavimų, pavyzdžiui, faktoringo atveju. Perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisės taikymas leidžia nustatyti, kokią teisę taikyti nustatant būsimų reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims; |
| --- | --- |

(21)

teisė, kurią paprastai pasirenkama taikyti nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims, turėtų suteikti galimybę nustatyti taikytiną teisę, kai perleidžiami būsimi reikalavimai, kaip tai yra įprasta perleidžiant daug reikalavimų, pavyzdžiui, faktoringo atveju. Perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisės taikymas leidžia nustatyti, kokią teisę taikyti nustatant būsimų reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims;

| (22) | poreikis nustatyti, kam priklauso juridinė nuosavybės teisė į perleidžiamą reikalavimą, dažnai kyla tada, kai perleidėjas tampa nemokus ir apibrėžiamas nemokaus skolininko turtas. Todėl pageidautina, kad šio reglamento kolizinės normos derėtų su Reglamento (ES) 2015/848 dėl nemokumo kolizinėmis normomis. Suderinamumą reikėtų užtikrinti nurodant, kad paprastai nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims taikoma perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisė, nes perleidėjo įprasta gyvenamoji (verslo) vieta, kaip siejamasis veiksnys, sutampa su skolininko pagrindinių interesų vieta, kuria, kaip siejamuoju veiksniu, remiamasi nemokumo tikslais; |
| --- | --- |

(22)

poreikis nustatyti, kam priklauso juridinė nuosavybės teisė į perleidžiamą reikalavimą, dažnai kyla tada, kai perleidėjas tampa nemokus ir apibrėžiamas nemokaus skolininko turtas. Todėl pageidautina, kad šio reglamento kolizinės normos derėtų su Reglamento (ES) 2015/848 dėl nemokumo kolizinėmis normomis. Suderinamumą reikėtų užtikrinti nurodant, kad paprastai nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims taikoma perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisė, nes perleidėjo įprasta gyvenamoji (verslo) vieta, kaip siejamasis veiksnys, sutampa su skolininko pagrindinių interesų vieta, kuria, kaip siejamuoju veiksniu, remiamasi nemokumo tikslais;

| (23) | 2001 m. Jungtinių Tautų konvencijoje dėl gautinų sumų perleidimo tarptautinėje prekyboje numatyta, kad perėmėjo teisės į perleidžiamą gautiną sumą pirmenybė konkuruojančios suinteresuotosios šalies teisės atžvilgiu nustatoma pagal valstybės, kurioje yra perleidėjas, teisę. Šiame reglamente nustatytų Sąjungos kolizinių normų ir tarptautiniu lygmeniu Konvencijoje pasirinkto sprendimo suderinamumas turėtų palengvinti tarptautinių ginčų sprendimą; |
| --- | --- |

(23)

2001 m. Jungtinių Tautų konvencijoje dėl gautinų sumų perleidimo tarptautinėje prekyboje numatyta, kad perėmėjo teisės į perleidžiamą gautiną sumą pirmenybė konkuruojančios suinteresuotosios šalies teisės atžvilgiu nustatoma pagal valstybės, kurioje yra perleidėjas, teisę. Šiame reglamente nustatytų Sąjungos kolizinių normų ir tarptautiniu lygmeniu Konvencijoje pasirinkto sprendimo suderinamumas turėtų palengvinti tarptautinių ginčų sprendimą;

| (24) | jeigu laikotarpiu tarp kelių to paties reikalavimo perleidimų perleidėjas pakeičia savo įprastą gyvenamąją (verslo) vietą, taikytina teisė turėtų būti perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisė, kuri buvo taikoma, kai perėmėjas pirmą kartą pasiekia, kad perleidimas įsigaliotų trečiųjų asmenų atžvilgiu, įvykdydamas reikalavimus pagal tuometinės perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisę; |
| --- | --- |

(24)

jeigu laikotarpiu tarp kelių to paties reikalavimo perleidimų perleidėjas pakeičia savo įprastą gyvenamąją (verslo) vietą, taikytina teisė turėtų būti perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisė, kuri buvo taikoma, kai perėmėjas pirmą kartą pasiekia, kad perleidimas įsigaliotų trečiųjų asmenų atžvilgiu, įvykdydamas reikalavimus pagal tuometinės perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisę;

| (25) | remiantis rinkos praktika ir rinkos dalyvių poreikiais, tam tikrų reikalavimų perleidimo pasekmės tretiesiems asmenims išimties tvarka turėtų būti reglamentuojamos pagal perleidžiamo reikalavimo teisę, t. y. pagal teisę, kuri taikoma pirminei kreditoriaus ir skolininko sutartis

  sutarčiai
  , kuria grindžiamas reikalavimas; [Am. 11] |
| --- | --- |

(25)

remiantis rinkos praktika ir rinkos dalyvių poreikiais, tam tikrų reikalavimų perleidimo pasekmės tretiesiems asmenims išimties tvarka turėtų būti reglamentuojamos pagal perleidžiamo reikalavimo teisę, t. y. pagal teisę, kuri taikoma pirminei kreditoriaus ir skolininko sutartis

  sutarčiai
  , kuria grindžiamas reikalavimas; [Am. 11]

| (26) | pagal perleidžiamo reikalavimo teisę turėtų būti reglamentuojamos sąskaitos turėtojo atliekamo pinigų, įskaitytų į kredito įstaigos sąskaitą, perleidimo pasekmės tretiesiems asmenims; šiuo atveju sąskaitos turėtojas yra kreditorius ir (arba) perleidėjas, o kredito įstaiga – skolininkė; Tretiesiems asmenims, pavyzdžiui, perleidėjo kreditoriams ir konkuruojantiems perėmėjams, didesnis nuspėjamumas užtikrinamas tada, kai, nustatant šių perleidimų pasekmes tretiesiems asmenims, taikoma perleidžiamo reikalavimo teisė, nes paprastai daroma prielaida, jog sąskaitos turėtojo reikalavimas pinigų, įskaitytų į kredito įstaigos sąskaitą, atžvilgiu, yra reglamentuojamas pagal šalies, kurioje yra kredito įstaiga, teisę (o ne pagal sąskaitos turėtojo ir (arba) perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisę). Ši teisė paprastai pasirenkama sąskaitos turėtojo ir kredito įstaigos sąskaitos sutartyje; |
| --- | --- |

(26)

pagal perleidžiamo reikalavimo teisę turėtų būti reglamentuojamos sąskaitos turėtojo atliekamo pinigų, įskaitytų į kredito įstaigos sąskaitą, perleidimo pasekmės tretiesiems asmenims; šiuo atveju sąskaitos turėtojas yra kreditorius ir (arba) perleidėjas, o kredito įstaiga – skolininkė; Tretiesiems asmenims, pavyzdžiui, perleidėjo kreditoriams ir konkuruojantiems perėmėjams, didesnis nuspėjamumas užtikrinamas tada, kai, nustatant šių perleidimų pasekmes tretiesiems asmenims, taikoma perleidžiamo reikalavimo teisė, nes paprastai daroma prielaida, jog sąskaitos turėtojo reikalavimas pinigų, įskaitytų į kredito įstaigos sąskaitą, atžvilgiu, yra reglamentuojamas pagal šalies, kurioje yra kredito įstaiga, teisę (o ne pagal sąskaitos turėtojo ir (arba) perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisę). Ši teisė paprastai pasirenkama sąskaitos turėtojo ir kredito įstaigos sąskaitos sutartyje;

| (27) | nustatant iš finansinių priemonių kylančių reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims taip pat reikėtų taikyti teisę, pagal kurią reglamentuojamas perleidžiamas reikalavimas, t. y. teisę, pagal kurią reglamentuojama sutartis, iš kurios kyla reikalavimas (pavyzdžiui, išvestinės finansinės priemonės sutartis). Taikyti perleidžiamo reikalavimo teisę, o ne perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisę nustatant iš finansinių priemonių kylančių reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims yra svarbu tam, kad būtų išsaugotas finansų rinkų stabilumas ir sklandus veikimas. Tai išsaugoma, nes teisė, pagal kurią reglamentuojama finansinė priemonė, iš kurios kyla reikalavimas, yra sutarties šalių pasirinkta teisė arba teisė, nustatyta pagal finansų rinkoms taikytinas pasirinkimo savo nuožiūra nesuteikiančias normas; |
| --- | --- |

(27)

nustatant iš finansinių priemonių kylančių reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims taip pat reikėtų taikyti teisę, pagal kurią reglamentuojamas perleidžiamas reikalavimas, t. y. teisę, pagal kurią reglamentuojama sutartis, iš kurios kyla reikalavimas (pavyzdžiui, išvestinės finansinės priemonės sutartis). Taikyti perleidžiamo reikalavimo teisę, o ne perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisę nustatant iš finansinių priemonių kylančių reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims yra svarbu tam, kad būtų išsaugotas finansų rinkų stabilumas ir sklandus veikimas. Tai išsaugoma, nes teisė, pagal kurią reglamentuojama finansinė priemonė, iš kurios kyla reikalavimas, yra sutarties šalių pasirinkta teisė arba teisė, nustatyta pagal finansų rinkoms taikytinas pasirinkimo savo nuožiūra nesuteikiančias normas;

| (28) | nurodant teisę, taikytiną nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims pakeitimo vertybiniais popieriais atvejais, reikėtų suteikti lankstumo, kad būtų patenkinti visų pakeitimo vertybiniais popieriais dalyvių poreikiai ir sukurtos palankesnės sąlygos plėtoti tarpvalstybinę pakeitimo vertybiniais popieriais rinką, kad joje galėtų dalyvauti mažesni veiklos vykdytojai. Nors pakeitimo vertybiniais popieriais atvejais nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims standartiškai turėtų būti taikoma perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisė, perleidėjas (iniciatorius) ir perėmėjas (specialiosios paskirties įmonė) turėtų turėti galimybę pasirinkti, kad nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims turėtų būti toliau taikoma perleidžiamo reikalavimo teisė. Perleidėjas ir perėmėjas turėtų turėti galimybę, atsižvelgdami į sandorio struktūrą ir pobūdį, pavyzdžiui, iniciatorių skaičių ir vietą, į tai, kelių šalių teisė taikoma perleidžiamiems reikalavimams, nuspręsti, kad pakeitimo vertybiniais popieriais atveju nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims turėtų būti toliau laikomasi bendros taisyklės, pagal kurią taikoma perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisė, arba pasirinkti perleidžiamo reikalavimo teisę;
  [Am. 12] |
| --- | --- |

(28)

nurodant teisę, taikytiną nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims pakeitimo vertybiniais popieriais atvejais, reikėtų suteikti lankstumo, kad būtų patenkinti visų pakeitimo vertybiniais popieriais dalyvių poreikiai ir sukurtos palankesnės sąlygos plėtoti tarpvalstybinę pakeitimo vertybiniais popieriais rinką, kad joje galėtų dalyvauti mažesni veiklos vykdytojai. Nors pakeitimo vertybiniais popieriais atvejais nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims standartiškai turėtų būti taikoma perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisė, perleidėjas (iniciatorius) ir perėmėjas (specialiosios paskirties įmonė) turėtų turėti galimybę pasirinkti, kad nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims turėtų būti toliau taikoma perleidžiamo reikalavimo teisė. Perleidėjas ir perėmėjas turėtų turėti galimybę, atsižvelgdami į sandorio struktūrą ir pobūdį, pavyzdžiui, iniciatorių skaičių ir vietą, į tai, kelių šalių teisė taikoma perleidžiamiems reikalavimams, nuspręsti, kad pakeitimo vertybiniais popieriais atveju nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims turėtų būti toliau laikomasi bendros taisyklės, pagal kurią taikoma perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisė, arba pasirinkti perleidžiamo reikalavimo teisę;
  [Am. 12]

| (29) | pirmenybės konfliktai tarp to paties reikalavimo perėmėjų gali kilti, kai perleidimo pasekmės tretiesiems asmenims vieno perleidimo atveju reglamentuojamos pagal perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisę, o kito – pagal perleidžiamo reikalavimo teisę. Tokiais atvejais sprendžiant pirmenybės konfliktą taikytina teisė turėtų būti ta teisė, kuri taikytina nustatant, kokias pasekmes tretiesiems asmenims turi reikalavimo perleidimas, kuris pagal jam taikytiną teisę pirmasis įsigaliojo trečiųjų asmenų atžvilgiu.
  Kai abiejų perleidimų pasekmės trečiųjų asmenų atžvilgiu įsigalioja tuo pačiu metu, viršesne turėtų laikoma perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisė; [Am. 13] |
| --- | --- |

(29)

pirmenybės konfliktai tarp to paties reikalavimo perėmėjų gali kilti, kai perleidimo pasekmės tretiesiems asmenims vieno perleidimo atveju reglamentuojamos pagal perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisę, o kito – pagal perleidžiamo reikalavimo teisę. Tokiais atvejais sprendžiant pirmenybės konfliktą taikytina teisė turėtų būti ta teisė, kuri taikytina nustatant, kokias pasekmes tretiesiems asmenims turi reikalavimo perleidimas, kuris pagal jam taikytiną teisę pirmasis įsigaliojo trečiųjų asmenų atžvilgiu.
  Kai abiejų perleidimų pasekmės trečiųjų asmenų atžvilgiu įsigalioja tuo pačiu metu, viršesne turėtų laikoma perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisė; [Am. 13]

| (30) | nacionalinės teisės, kuri pagal šį reglamentą nurodoma kaip teisė, taikytina nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims, taikymo sritis turėtų būti vienoda. Pagal nacionalinę teisę, kuri nurodoma kaip taikytina teisė, pirmiausia turėtų būti reglamentuojamas i) perleidimo galiojimas trečiųjų asmenų atžvilgiu, t. y. veiksmai
  ir procedūros
  , kuriuos

  kurių
  perėmėjas turi atlikti

  laikytis
  , siekdamas užtikrinti, kad įgytų juridinę nuosavybės teisę į perleidžiamą reikalavimą (pavyzdžiui, užregistruoti perleidimą valstybės institucijoje arba registre arba raštu informuoti skolininką apie perleidimą); ir ii) pirmenybės klausimai, t. y. kelių suinteresuotųjų šalių konfliktai

  konfliktų sprendimas
  dėl to, kam priklauso nuosavybės teisė į reikalavimą
  atlikus tarpvalstybinį reikalavimų perleidimą
  (pavyzdžiui, konfliktai tarp dviejų perėmėjų, kai tas pats reikalavimas buvo perleistas dukart, arba tarp perėmėjo ir perleidėjo kreditoriaus); [Am. 14] |
| --- | --- |

(30)

nacionalinės teisės, kuri pagal šį reglamentą nurodoma kaip teisė, taikytina nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims, taikymo sritis turėtų būti vienoda. Pagal nacionalinę teisę, kuri nurodoma kaip taikytina teisė, pirmiausia turėtų būti reglamentuojamas i) perleidimo galiojimas trečiųjų asmenų atžvilgiu, t. y. veiksmai
  ir procedūros
  , kuriuos

  kurių
  perėmėjas turi atlikti

  laikytis
  , siekdamas užtikrinti, kad įgytų juridinę nuosavybės teisę į perleidžiamą reikalavimą (pavyzdžiui, užregistruoti perleidimą valstybės institucijoje arba registre arba raštu informuoti skolininką apie perleidimą); ir ii) pirmenybės klausimai, t. y. kelių suinteresuotųjų šalių konfliktai

  konfliktų sprendimas
  dėl to, kam priklauso nuosavybės teisė į reikalavimą
  atlikus tarpvalstybinį reikalavimų perleidimą
  (pavyzdžiui, konfliktai tarp dviejų perėmėjų, kai tas pats reikalavimas buvo perleistas dukart, arba tarp perėmėjo ir perleidėjo kreditoriaus); [Am. 14]

| (31) | atsižvelgiant į šio reglamento visuotinumą, kaip taikytina teisė gali būti nurodyta skirtingas teisines tradicijas turinčių šalių teisė. Jeigu perleidžiant reikalavimą yra perduodama sutartis, iš kurios kyla reikalavimas, pagal teisę, kuri pagal šį reglamentą nurodoma kaip teisė, taikytina nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims, taip pat turėtų būti sprendžiamas pirmenybės konfliktas tarp reikalavimo perėmėjo ir naujo to paties reikalavimo naudos gavėjo, atsiradusio perleidus sutartį, iš kurios kyla reikalavimas. Dėl tos pačios priežasties tais atvejais, kai kaip funkcinis sutarties perdavimo atitikmuo yra naudojama novacija, teisė, kuri pagal šį reglamentą nurodoma kaip teisė, taikytina nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims, taip pat turėtų būti taikoma reikalavimo perėmėjo ir naujo funkciniu požiūriu lygiaverčio reikalavimo naudos gavėjo, atsiradusio po sutarties, iš kurios kyla reikalavimas, novacijos, pirmenybės konfliktui spręsti; |
| --- | --- |

(31)

atsižvelgiant į šio reglamento visuotinumą, kaip taikytina teisė gali būti nurodyta skirtingas teisines tradicijas turinčių šalių teisė. Jeigu perleidžiant reikalavimą yra perduodama sutartis, iš kurios kyla reikalavimas, pagal teisę, kuri pagal šį reglamentą nurodoma kaip teisė, taikytina nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims, taip pat turėtų būti sprendžiamas pirmenybės konfliktas tarp reikalavimo perėmėjo ir naujo to paties reikalavimo naudos gavėjo, atsiradusio perleidus sutartį, iš kurios kyla reikalavimas. Dėl tos pačios priežasties tais atvejais, kai kaip funkcinis sutarties perdavimo atitikmuo yra naudojama novacija, teisė, kuri pagal šį reglamentą nurodoma kaip teisė, taikytina nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims, taip pat turėtų būti taikoma reikalavimo perėmėjo ir naujo funkciniu požiūriu lygiaverčio reikalavimo naudos gavėjo, atsiradusio po sutarties, iš kurios kyla reikalavimas, novacijos, pirmenybės konfliktui spręsti;

| (32) | viešųjų interesų motyvai gali būti pagrindas suteikti valstybių narių teismams galimybę išskirtinėmis aplinkybėmis taikyti išimtis, pagrįstas viešąja tvarka ir viršesnėmis privalomosiomis nuostatomis, kurias reikėtų aiškinti siaurąja prasme; |
| --- | --- |

(32)

viešųjų interesų motyvai gali būti pagrindas suteikti valstybių narių teismams galimybę išskirtinėmis aplinkybėmis taikyti išimtis, pagrįstas viešąja tvarka ir viršesnėmis privalomosiomis nuostatomis, kurias reikėtų aiškinti siaurąja prasme;

| (33) | valstybių narių prisiimtų tarptautinių įsipareigojimų laikymasis reiškia, kad šis reglamentas neturėtų daryti įtakos tarptautinėms konvencijoms, kurių šalimis šio reglamento priėmimo metu yra viena ar kelios valstybės narės. Siekdama užtikrinti didesnes galimybes taikyti šias nuostatas ir remdamasi valstybių narių pateikta informacija, Komisija paskelbs atitinkamų konvencijų sąrašą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

(33)

valstybių narių prisiimtų tarptautinių įsipareigojimų laikymasis reiškia, kad šis reglamentas neturėtų daryti įtakos tarptautinėms konvencijoms, kurių šalimis šio reglamento priėmimo metu yra viena ar kelios valstybės narės. Siekdama užtikrinti didesnes galimybes taikyti šias nuostatas ir remdamasi valstybių narių pateikta informacija, Komisija paskelbs atitinkamų konvencijų sąrašą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| (34) | šiame reglamente užtikrinamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, kurie pripažinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Visų pirma, šiuo reglamentu siekiama skatinti taikyti 17 ir 47 straipsnius, atitinkamai susijusius su teise į nuosavybę ir teisę

  teise
  į veiksmingą teisinę gynybą bei teisingą bylos nagrinėjimą
  , taip pat 16 straipsnį, susijusį su laisve užsiimti verslu
  ; [Am. 15] |
| --- | --- |

(34)

šiame reglamente užtikrinamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, kurie pripažinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Visų pirma, šiuo reglamentu siekiama skatinti taikyti 17 ir 47 straipsnius, atitinkamai susijusius su teise į nuosavybę ir teisę

  teise
  į veiksmingą teisinę gynybą bei teisingą bylos nagrinėjimą
  , taip pat 16 straipsnį, susijusį su laisve užsiimti verslu
  ; [Am. 15]

| (35) | kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo reglamento masto ir poveikio tie tikslai būtų veiksmingiau pasiekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje įtvirtinto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Norimą kolizinių normų, taikomų nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims, vienodumą galima pasiekti tik reglamentu, nes tik reglamentu užtikrinamas nuoseklus normų aiškinimas ir taikymas nacionaliniu lygmeniu. Pagal minėtame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina tam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(35)

kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo reglamento masto ir poveikio tie tikslai būtų veiksmingiau pasiekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje įtvirtinto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Norimą kolizinių normų, taikomų nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims, vienodumą galima pasiekti tik reglamentu, nes tik reglamentu užtikrinamas nuoseklus normų aiškinimas ir taikymas nacionaliniu lygmeniu. Pagal minėtame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina tam tikslui pasiekti;

| (36) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį ir 4a straipsnio 1 dalį [Jungtinė Karalystė] [ir] [Airija] [pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą] [nedalyvauja priimant ir taikant šį reglamentą ir (arba) šis reglamentas joms yra neprivalomas]; |
| --- | --- |

(36)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį ir 4a straipsnio 1 dalį [Jungtinė Karalystė] [ir] [Airija] [pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą] [nedalyvauja priimant ir taikant šį reglamentą ir (arba) šis reglamentas joms yra neprivalomas];

| (37) | Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas, |
| --- | --- |

(37)

Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

TAIKYMO SRITIS IR TERMINŲ APIBRĖŽTYS

1 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Teisės kolizijos atvejais šis reglamentas taikomas nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims civiliniuose ir komerciniuose santykiuose
  , išskyrus pasekmes perleisto reikalavimo skolininkams
  . [Am. 16]

Jis netaikomas fiskaliniams, muitų ir administraciniams santykiams.

1a.
     
  Šiuo reglamentu nedaromas poveikis Sąjungos ir nacionalinei teisei dėl vartotojų apsaugos. [Am. 17]

2.   Šis reglamentas netaikomas:

| a) | reikalavimų, kylančių iš šeimos santykių ir santykių, kurie pagal jiems taikytiną teisę laikomi turinčiais panašias pasekmes, įskaitant išlaikymo prievoles, perleidimui; |
| --- | --- |

a)

reikalavimų, kylančių iš šeimos santykių ir santykių, kurie pagal jiems taikytiną teisę laikomi turinčiais panašias pasekmes, įskaitant išlaikymo prievoles, perleidimui;

| b) | reikalavimų, kylančių iš sutuoktinių turto režimo, santykių, kurie pagal jiems taikytiną teisę laikomi turinčiais panašias pasekmes į santuoką,
  įskaitant registruotas partnerystes,
  turto režimo, iš testamentų ir paveldėjimo, perleidimui; [Am. 18] |
| --- | --- |

b)

reikalavimų, kylančių iš sutuoktinių turto režimo, santykių, kurie pagal jiems taikytiną teisę laikomi turinčiais panašias pasekmes į santuoką,
  įskaitant registruotas partnerystes,
  turto režimo, iš testamentų ir paveldėjimo, perleidimui; [Am. 18]

| c) | reikalavimų, atsirandančių iš įsakomųjų vekselių, čekių, paprastųjų vekselių ir kitų perleidžiamų priemonių, jei iš šių kitų perleidžiamųjų priemonių kylančias prievoles lemia jų perleidžiamasis pobūdis, perleidimui; |
| --- | --- |

c)

reikalavimų, atsirandančių iš įsakomųjų vekselių, čekių, paprastųjų vekselių ir kitų perleidžiamų priemonių, jei iš šių kitų perleidžiamųjų priemonių kylančias prievoles lemia jų perleidžiamasis pobūdis, perleidimui;

| d) | reikalavimų, kylančių iš klausimų, kurie reglamentuojami įmonių ir kitų juridinio asmens statusą turinčių ar jo neturinčių subjektų teise, pavyzdžiui, įmonių ir kitų juridinio asmens statusą turinčių ar jo neturinčių subjektų steigimo, registruojant ar kitokiu būdu, veiksnumo, vidaus organizacinės struktūros ar likvidavimo bei organų narių ir dalyvių asmeninės atsakomybės už įmonės ar subjekto prievoles, perleidimui; |
| --- | --- |

d)

reikalavimų, kylančių iš klausimų, kurie reglamentuojami įmonių ir kitų juridinio asmens statusą turinčių ar jo neturinčių subjektų teise, pavyzdžiui, įmonių ir kitų juridinio asmens statusą turinčių ar jo neturinčių subjektų steigimo, registruojant ar kitokiu būdu, veiksnumo, vidaus organizacinės struktūros ar likvidavimo bei organų narių ir dalyvių asmeninės atsakomybės už įmonės ar subjekto prievoles, perleidimui;

| e) | reikalavimų, kylančių iš patikos fondų steigimo ir santykių tarp jų steigėjų, patikėtinių ir naudos gavėjų, perleidimui; |
| --- | --- |

e)

reikalavimų, kylančių iš patikos fondų steigimo ir santykių tarp jų steigėjų, patikėtinių ir naudos gavėjų, perleidimui;

| f) | reikalavimų, kylančių iš gyvybės draudimo sutarčių, sudaromų organizacijų, išskyrus įmones, nurodytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB (13) 2 straipsnio 1 ir 3 dalyse pateiktame įmonių sąraše, veikloje, siekiant užtikrinti samdomiems ar savarankiškai dirbantiems asmenims, priklausantiems įmonei ar jų grupei, profesinei grupei ar kelioms profesinėms grupėms, skirtas išmokas, mokėtinas mirties atveju arba kilus pavojui gyvybei, netekus darbo ar sumažėjus jo krūviui, dėl darbe įgytos ligos arba įvykus nelaimingam atsitikimui darbe, perleidimui. |
| --- | --- |

f)

reikalavimų, kylančių iš gyvybės draudimo sutarčių, sudaromų organizacijų, išskyrus įmones, nurodytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB (13) 2 straipsnio 1 ir 3 dalyse pateiktame įmonių sąraše, veikloje, siekiant užtikrinti samdomiems ar savarankiškai dirbantiems asmenims, priklausantiems įmonei ar jų grupei, profesinei grupei ar kelioms profesinėms grupėms, skirtas išmokas, mokėtinas mirties atveju arba kilus pavojui gyvybei, netekus darbo ar sumažėjus jo krūviui, dėl darbe įgytos ligos arba įvykus nelaimingam atsitikimui darbe, perleidimui.

| fa) | reikalavimų perleidimui kolektyvinėje byloje pagal Reglamentą (ES) 2015/848. [Am. 19] |
| --- | --- |

fa)

reikalavimų perleidimui kolektyvinėje byloje pagal Reglamentą (ES) 2015/848. [Am. 19]

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamos šios terminų apibrėžtys:

| a) | perleidėjas – asmuo, kuris kitam asmeniui perleidžia savo teisę reikalauti iš skolininko skolos; |
| --- | --- |

a)

perleidėjas – asmuo, kuris kitam asmeniui perleidžia savo teisę reikalauti iš skolininko skolos;

| b) | perėmėjas – asmuo, kuris iš kito asmens įgyja teisę reikalauti iš skolininko skolos; |
| --- | --- |

b)

perėmėjas – asmuo, kuris iš kito asmens įgyja teisę reikalauti iš skolininko skolos;

| c) | perleidimas – savanoriškas teisės reikalauti iš skolininko skolos perleidimas. Prie jo priskiriami vienakrypčiai reikalavimų perdavimai, sutartinė subrogacija, reikalavimų perdavimas užtikrinimo priemonėmis, įkaitais arba kitomis teisių į reikalavimus užtikrinimo priemonėmis; |
| --- | --- |

c)

perleidimas – savanoriškas teisės reikalauti iš skolininko skolos perleidimas. Prie jo priskiriami vienakrypčiai reikalavimų perdavimai, sutartinė subrogacija, reikalavimų perdavimas užtikrinimo priemonėmis, įkaitais arba kitomis teisių į reikalavimus užtikrinimo priemonėmis;

| d) | reikalavimas – teisė į bet kokio pobūdžio piniginį arba nepiniginį pagal sutartinę arba nesutartinę prievolę kylantį skolos reikalavimą; |
| --- | --- |

d)

reikalavimas – teisė į bet kokio pobūdžio piniginį arba nepiniginį pagal sutartinę arba nesutartinę prievolę kylantį skolos reikalavimą;

| e) | pasekmės trečiajam asmeniui – pasekmės nuosavybės aspektams, t. y. perėmėjo teisei naudotis savo juridine nuosavybės teise į jam perleistą reikalavimą kitų to paties ar funkciniu požiūriu lygiaverčio reikalavimo perėmėjų arba naudos gavėjų, perleidėjo kreditorių ir kitų trečiųjų asmenų atžvilgiu
  , išskyrus skolininką
  ; [Am. 20] |
| --- | --- |

e)

pasekmės trečiajam asmeniui – pasekmės nuosavybės aspektams, t. y. perėmėjo teisei naudotis savo juridine nuosavybės teise į jam perleistą reikalavimą kitų to paties ar funkciniu požiūriu lygiaverčio reikalavimo perėmėjų arba naudos gavėjų, perleidėjo kreditorių ir kitų trečiųjų asmenų atžvilgiu
  , išskyrus skolininką
  ; [Am. 20]

| f) | įprasta gyvenamoji (verslo) vieta – įmonių ir kitų juridinio asmens statusą turinčių ar jo neturinčių subjektų centrinės administracijos buvimo vieta; fizinio asmens, vykdančio savo verslą, pagrindinė verslo vieta; |
| --- | --- |

f)

įprasta gyvenamoji (verslo) vieta – įmonių ir kitų juridinio asmens statusą turinčių ar jo neturinčių subjektų centrinės administracijos buvimo vieta; fizinio asmens, vykdančio savo verslą, pagrindinė verslo vieta;

| g) | kredito įstaiga – Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (14) 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte apibrėžta įmonė, įskaitant kredito įstaigų, kurių pagrindinės buveinės įkurtos Sąjungoje arba pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (15) 47 straipsnį ne Sąjungoje, o filialai – Sąjungoje, filialus, kaip apibrėžta to reglamento 4 straipsnio 1 dalies 17 punkte; |
| --- | --- |

g)

kredito įstaiga – Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (14) 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte apibrėžta įmonė, įskaitant kredito įstaigų, kurių pagrindinės buveinės įkurtos Sąjungoje arba pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (15) 47 straipsnį ne Sąjungoje, o filialai – Sąjungoje, filialus, kaip apibrėžta to reglamento 4 straipsnio 1 dalies 17 punkte;

| h) | pinigai – pinigai, bet kuria valiuta įskaityti į kredito įstaigos sąskaitą;
  [Am. 21] |
| --- | --- |

h)

pinigai – pinigai, bet kuria valiuta įskaityti į kredito įstaigos sąskaitą;
  [Am. 21]

| i) | finansinė priemonė – bet kuri Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/65/ES (16) I priedo C skirsnyje nurodyta priemonė; |
| --- | --- |

i)

finansinė priemonė – bet kuri Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/65/ES (16) I priedo C skirsnyje nurodyta priemonė;

II SKYRIUS

VIENODOS TAISYKLĖS

3 straipsnis

Visuotinis taikymas

Pagal šį reglamentą nustatyta teisė taikoma neatsižvelgiant į tai, ar ši teisė yra, ar nėra valstybės narės teisė.

4 straipsnis

Taikytina teisė

1.   Jeigu šiame straipsnyje nenustatyta kitaip, reikalavimų perleidimo pasekmės tretiesiems asmenims reglamentuojamos pagal šalies, kurioje yra perleidėjo įprasta gyvenamoji (verslo) vieta
  reikalavimų perleidimo sutarties sudarymo momentu
  , teisę.

Jeigu laikotarpiu tarp dviejų to paties reikalavimo perleidimų skirtingiems perėmėjams perleidėjas pakeitė įprastą gyvenamąją (verslo) vietą, perėmėjo teisės pirmenybė kito perėmėjo teisės atžvilgiu nustatoma pagal perleidėjo įprastos gyvenamosios (verslo) vietos teisę tuo momentu, kai buvo atliktas perleidimas, kuris pirmasis įsigaliojo
  kitų
  trečiųjų asmenų atžvilgiu pagal taikytiną teisę, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje.

2.   Pagal

  Nedarant poveikio šio straipsnio 1 dalies taikymui, pagal
  perleidžiamam reikalavimui taikytiną teisę reglamentuojamos perleidimo pasekmės tretiesiems asmenims, kai perleidžiami:

| a) | į kredito įstaigos sąskaitą įskaityti grynieji pinigai; |
| --- | --- |

a)

į kredito įstaigos sąskaitą įskaityti grynieji pinigai;

| b) | iš finansinės priemonės

  finansinių priemonių
  kylantys reikalavimai. |
| --- | --- |

b)

iš finansinės priemonės

  finansinių priemonių
  kylantys reikalavimai.

3.   Perleidėjas ir perėmėjas gali pasirinkti, kad pakeitimo vertybiniais popieriais atveju nustatant perleidžiamo reikalavimo pasekmes tretiesiems asmenims taikytina teisė yra perleidžiamo reikalavimo teisė.

Teisės pasirinkimas aiškiai įvardijamas perleidimo sutartyje arba atskiru susitarimu. Akto, kuriuo pasirenkama teisė, turinio ir formos galiojimas nustatomas pagal pasirinktą teisę.

4.   To paties reikalavimo perėmėjų pirmenybės konfliktas, kai vieno reikalavimų perleidimo pasekmės tretiesiems asmenims reglamentuojamos pagal šalies, kurioje yra perleidėjo įprasta gyvenamoji vieta, teisę, o kito – pagal perleidžiamo reikalavimo teisę, sprendžiamas pagal teisę, taikytiną nustatant, kokias pasekmes tretiesiems asmenims turi reikalavimo perleidimas, kuris pagal jam taikytiną teisę pirmasis įsigaliojo trečiųjų asmenų atžvilgiu.
  Kai abiejų perleidimų pasekmės trečiųjų asmenų atžvilgiu atsiranda tuo pačiu metu, viršesnė yra šalies, kurioje yra perleidėjo įprasta gyvenamoji (verslo) vieta, teisė. [Am. 22]

5 straipsnis

Taikytinos teisės taikymo sritis

Taikant šį reglamentą pagal teisę, taikytiną nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims, visų pirma reglamentuojama:

| a) | reikalavimai, kuriais užtikrinamas perleidimo galiojimas tretiesiems asmenims, išskyrus skolininką, pavyzdžiui, registravimo arba paskelbimo formalumai; |
| --- | --- |

a)

reikalavimai, kuriais užtikrinamas perleidimo galiojimas tretiesiems asmenims, išskyrus skolininką, pavyzdžiui, registravimo arba paskelbimo formalumai;

| b) | perėmėjo teisių pirmenybė kito to paties reikalavimo perėmėjo teisių atžvilgiu; |
| --- | --- |

b)

perėmėjo teisių pirmenybė kito to paties reikalavimo perėmėjo teisių atžvilgiu;

| c) | perėmėjo teisių pirmenybė perleidėjo kreditorių teisių atžvilgiu; |
| --- | --- |

c)

perėmėjo teisių pirmenybė perleidėjo kreditorių teisių atžvilgiu;

| d) | perėmėjo teisių pirmenybė perduotos sutarties naudos gavėjo teisių, susijusių su tuo pačiu reikalavimu, atžvilgiu; |
| --- | --- |

d)

perėmėjo teisių pirmenybė perduotos sutarties naudos gavėjo teisių, susijusių su tuo pačiu reikalavimu, atžvilgiu;

| e) | perėmėjo teisių pirmenybė sutarties novacijos naudos gavėjo teisių atžvilgiu, kai jų reikalavimai skolininkui lygiaverčiai. |
| --- | --- |

e)

perėmėjo teisių pirmenybė sutarties novacijos naudos gavėjo teisių atžvilgiu, kai jų reikalavimai skolininkui lygiaverčiai.

6 straipsnis

Viršesnės privalomosios nuostatos

1.   Jokiomis šio reglamento nuostatomis neribojamas bylą nagrinėjančio teismo buvimo vietos valstybės teisės privalomųjų nuostatų taikymas.

2.   Viršesnės privalomosios nuostatos yra nuostatos, kurių laikytis, valstybės narės nuomone, yra taip svarbu valstybės narės viešiesiems interesams, pavyzdžiui, politinei, socialinei ar ekonominei santvarkai, apsaugoti, kad jos yra taikomos visais į jų taikymo sritį patenkančiais atvejais, neatsižvelgiant į kitais atvejais pagal šį reglamentą nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims taikytiną teisę.

2a.
     
  Taikomos valstybės narės, kurioje turi būti arba buvo atliktas reikalavimų perleidimas, teisėje numatytos viršesnės privalomosios nuostatos, jeigu pagal tas viršesnes privalomąsias nuostatas reikalavimų perleidimo sutarties vykdymas tampa neteisėtas. [Am. 23]

III SKYRIUS

KITOS NUOSTATOS

7 straipsnis

Viešoji tvarka (ordre public)

Kurios nors šiame reglamente nurodytos šalies teisės nuostatos galima netaikyti tik tuo atveju, jeigu jos taikymas akivaizdžiai nesuderinamas su bylą nagrinėjančio teismo buvimo vietos viešąja tvarka (ordre public).

8 straipsnis

Renvoi netaikymas

Bet kurios šiame reglamente nurodytos šalies teisės taikymas reiškia toje šalyje galiojančių teisės normų, išskyrus jos tarptautinės privatinės teisės normas, taikymą.

9 straipsnis

Daugiau kaip vieną teisės sistemą turinčios valstybės

1.   Jeigu valstybę sudaro keli teritoriniai vienetai, kurių kiekvienas turi savas teisės normas, taikomas nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims, pagal šį reglamentą nustatant taikytiną teisę kiekvienas teritorinis vienetas yra laikomas atskira valstybe.

2.   Valstybė narė, kurią sudaro keli teritoriniai vienetai, kurių kiekvienas turi savas teisės normas, taikomas nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims, šio reglamento neprivalo taikyti tada, kai teisės kolizija kyla tik tarp tokių teritorinių vienetų.

10 straipsnis

Ryšys su kitomis Bendrijos teisės nuostatomis

Šis reglamentas nedaro poveikio Sąjungos teisės nuostatų, kuriose įtvirtintos konkrečių sričių kolizinės normos, susijusios su reikalavimų perleidimo pasekmėmis tretiesiems asmenims, taikymui.

11 straipsnis

Ryšys su esamomis tarptautinėmis konvencijomis

1.   Šis reglamentas nedaro poveikio tarptautinių konvencijų, kurių šalimis šio reglamento priėmimo metu yra viena ar kelios valstybės narės ir kuriose nustatytos kolizinės normos, susijusios su reikalavimų perleidimo pasekmėmis tretiesiems asmenims, taikymui.

2.   Tačiau valstybių narių santykiuose šis reglamentas yra viršesnis už dviejų ar daugiau valstybių narių tarpusavyje sudarytas konvencijas tais aspektais, kuriais tomis konvencijomis reglamentuojami šio reglamento klausimai.

12 straipsnis

Konvencijų sąrašas

1.   Ne vėliau kaip ... [taikymo pradžios data] valstybės narės praneša Komisijai apie 11 straipsnio 1 dalyje nurodytas konvencijas. Po tos datos valstybės narės praneša Komisijai apie bet kurios iš tokių konvencijų denonsavimą.

2.   Komisija per šešis mėnesius nuo 1 dalyje nurodytų pranešimų gavimo dienos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia:

| a) | 1 dalyje nurodytų konvencijų sąrašą; |
| --- | --- |

a)

1 dalyje nurodytų konvencijų sąrašą;

| b) | 1 dalyje nurodytų denonsavimų sąrašą. |
| --- | --- |

b)

1 dalyje nurodytų denonsavimų sąrašą.

13 straipsnis

Nuostata dėl peržiūros

Ne vėliau kaip ... [penkeri metai po taikymo pradžios datos] Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui šio reglamento taikymo ataskaitą. Prireikus, kartu su ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl šio reglamento pakeitimo.

14 straipsnis

Taikymas

1.   Šis reglamentas taikomas ... [taikymo pradžios data] arba vėliau atliktiems reikalavimų perleidimams.

2.   Remiantis pagal šį reglamentą taikytina teise, nustatoma, ar trečiojo asmens teisės perleisto reikalavimo atžvilgiu po šio reglamento taikymo pradžios datos yra pirmesnės, palyginti su kito trečiojo asmens teisėmis, įgytomis prieš pradedant taikyti šį reglamentą.
  Jei esama konkuruojančių ieškinių, grindžiamų reikalavimų perleidimu, remiantis pagal šį reglamentą taikytina teise nustatomos reikalavimo perėmėjų teisės, susijusios tik su reikalavimų perleidimo sutartimis, sudarytomis po ... [šio reglamento taikymo pradžios data]. [Am. 24]

15 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymo data

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo ... [18 mėnesių po įsigaliojimo dienos].

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 303, 2018 8 29, p. 2.

1

(2)  OL C 367, 2018 10 10, p. 50.

2

(3)  2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento pozicija.

3

(4)  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 593/2008 dėl sutartinėms prievolėms taikytinos teisės (Roma I) (OL L 177, 2008 7 4, p. 6).

4

(5)  2002 m. birželio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/47/EB, dėl susitarimų dėl finansinio įkaito (OL L 168, 2002 6 27, p. 43).

5

(6)  2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 864/2007 dėl nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės (Roma II) (OL L 199, 2007 7 31, p. 40).

6

(7)  2012 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1215/2012 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (OL L 351, 2012 12 20, p. 1).

7

(8)  2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/848 dėl nemokumo bylų (OL L 141, 2015 6 5, p. 19).

8

(9)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (OL L 173, 2014 6 12, p. 349).

9

(10)  1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose (OL L 166, 1998 6 11, p. 45).

10

(11)  2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo (OL L 125, 2001 5 5, p. 15).

11

(12)  2013 m. gegužės 2 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 389/2013, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimus Nr. 280/2004/EB ir Nr. 406/2009/EB įsteigiamas Sąjungos registras ir panaikinami Komisijos reglamentai (ES) Nr. 920/2010 ir Nr. 1193/2011 (OL L 122, 2013 5 3, p. 1).

12

(13)  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1).

13

(14)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

14

(15)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

15

(16)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (FPRD) (OL L 173, 2014 6 12, p. 349).

16

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/329 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/329

---

P8_TA(2019)0087

2021–2027 m. mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta euro apsaugai nuo padirbinėjimo (programa „Pericles IV“) ***I

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta euro apsaugai nuo padirbinėjimo (programa „Pericles IV“) (COM(2018)0369 – C8-0240/2018 – 2018/0194(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/42)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0369), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0369),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 133 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0240/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 133 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0240/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0069/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0069/2019),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0194

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo nustatoma 2021–2027 m. mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta euro apsaugai nuo padirbinėjimo (programa „Pericles IV“)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 133 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Sąjunga ir valstybės narės išsikėlė tikslą nustatyti priemones, būtinas eurui kaip bendrai valiutai naudoti. Tos priemonės apima euro apsaugą nuo padirbinėjimo ir susijusio sukčiavimo, taigi kartu padeda sustiprinti

  siekiant užtikrinti
  Sąjungos ekonomikos veiksmingumą ir užtikrinti viešųjų finansų tvarumą; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(1)

Sąjunga ir valstybės narės išsikėlė tikslą nustatyti priemones, būtinas eurui kaip bendrai valiutai naudoti. Tos priemonės apima euro apsaugą nuo padirbinėjimo ir susijusio sukčiavimo, taigi kartu padeda sustiprinti

  siekiant užtikrinti
  Sąjungos ekonomikos veiksmingumą ir užtikrinti viešųjų finansų tvarumą; [1 pakeit.]

| (2) | Tarybos reglamente (EB) Nr. 1338/2001 (3) nustatytas keitimasis informacija, bendradarbiavimas, savitarpio pagalba ir taip sukuriama suderinta euro apsaugos sistema. Siekiant užtikrinti lygiavertį euro apsaugos lygį visoje Sąjungoje, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1339/2001 (4) to reglamento galiojimas išplėstas taip, kad jis būtų taikomas valstybėms narėms, neįsivedusioms euro kaip savo bendros valiutos; |
| --- | --- |

(2)

Tarybos reglamente (EB) Nr. 1338/2001 (3) nustatytas keitimasis informacija, bendradarbiavimas, savitarpio pagalba ir taip sukuriama suderinta euro apsaugos sistema. Siekiant užtikrinti lygiavertį euro apsaugos lygį visoje Sąjungoje, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1339/2001 (4) to reglamento galiojimas išplėstas taip, kad jis būtų taikomas valstybėms narėms, neįsivedusioms euro kaip savo bendros valiutos;

| (3) | veiksmais, kuriais siekiama skatinti informacijos ir darbuotojų mainus, techninę ir mokslinę pagalbą bei specialų mokymą, iš esmės prisidedama prie bendros Sąjungos valiutos apsaugos nuo padirbinėjimo ir susijusio sukčiavimo, todėl kartu padedama pasiekti aukštą lygiavertį apsaugos lygį visoje Sąjungoje ir įrodomas Sąjungos gebėjimas kovoti su sunkių formų organizuotu nusikalstamumu
  . Tokie veiksmai taip pat padeda reaguoti į bendras problemas ir sąsajas su pinigų plovimu bei organizuotu nusikalstamumu
  ; [2 pakeit.]; |
| --- | --- |

(3)

veiksmais, kuriais siekiama skatinti informacijos ir darbuotojų mainus, techninę ir mokslinę pagalbą bei specialų mokymą, iš esmės prisidedama prie bendros Sąjungos valiutos apsaugos nuo padirbinėjimo ir susijusio sukčiavimo, todėl kartu padedama pasiekti aukštą lygiavertį apsaugos lygį visoje Sąjungoje ir įrodomas Sąjungos gebėjimas kovoti su sunkių formų organizuotu nusikalstamumu
  . Tokie veiksmai taip pat padeda reaguoti į bendras problemas ir sąsajas su pinigų plovimu bei organizuotu nusikalstamumu
  ; [2 pakeit.];

| (4) | euro apsaugos nuo padirbinėjimo programa padeda didinti Sąjungos piliečių informuotumą
  , keliant jų pasitikėjimą šia valiuta
  ir gerinti

  gerinant
  euro apsaugą, visų pirma nuolat skleidžiant pagal tą programą remiamų veiksmų rezultatus; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

euro apsaugos nuo padirbinėjimo programa padeda didinti Sąjungos piliečių informuotumą
  , keliant jų pasitikėjimą šia valiuta
  ir gerinti

  gerinant
  euro apsaugą, visų pirma nuolat skleidžiant pagal tą programą remiamų veiksmų rezultatus; [3 pakeit.]

| (4a) | patikima euro apsauga nuo klastojimo yra pagrindinė saugios ir konkurencingos ES ekonomikos dalis ir tiesiogiai susijusi su ES tikslu gerinti veiksmingą ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(4a)

patikima euro apsauga nuo klastojimo yra pagrindinė saugios ir konkurencingos ES ekonomikos dalis ir tiesiogiai susijusi su ES tikslu gerinti veiksmingą ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą; [4 pakeit.]

| (5) | iki šiol remiant tokius veiksmus pagal Tarybos sprendimus 2001/923/EB (5) ir 2001/924/EB (6), kurie vėliau buvo iš dalies pakeisti ir pratęsti Tarybos sprendimais 2006/75/EB (7), 2006/76/EB (8), 2006/849/EB (9), 2006/850/EB (10) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 331/2014 (11), buvo galima stiprinti Sąjungos ir valstybių narių veiksmus euro apsaugos nuo padirbinėjimo srityje. Euro apsaugos nuo padirbinėjimo programos (programos „Pericles“) tikslai, nustatyti 2002–2006 m., 2007–2013 m. ir 2014–2017 m. (12) laikotarpiams, buvo sėkmingai pasiekti; |
| --- | --- |

(5)

iki šiol remiant tokius veiksmus pagal Tarybos sprendimus 2001/923/EB (5) ir 2001/924/EB (6), kurie vėliau buvo iš dalies pakeisti ir pratęsti Tarybos sprendimais 2006/75/EB (7), 2006/76/EB (8), 2006/849/EB (9), 2006/850/EB (10) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 331/2014 (11), buvo galima stiprinti Sąjungos ir valstybių narių veiksmus euro apsaugos nuo padirbinėjimo srityje. Euro apsaugos nuo padirbinėjimo programos (programos „Pericles“) tikslai, nustatyti 2002–2006 m., 2007–2013 m. ir 2014–2017 m. (12) laikotarpiams, buvo sėkmingai pasiekti;

| (6) | nors atskiras programos poveikio vertinimas numatytas pagal standartinę procedūrą, jis nebuvo atliktas. Tai iš dalies gali būti paaiškinta tuo, kad 2017 m. Komisija atliko programos laikotarpio vidurio vertinimą, paremtą nepriklausoma ataskaita
   (13)

  . Nors šioje ataskaitoje programa iš esmės vertinama teigiamai, joje išreiškiamas susirūpinimas dėl riboto kompetentingų institucijų, dalyvaujančių programos veikloje, skaičiaus ir pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių, naudojamų programos rezultatams vertinti, kokybės.
  Komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl programos „Pericles 2020“ laikotarpio vidurio vertinimo
  ir jos ex ante


  vertinime, kuris atliktas parengiant jos tarnybų darbinį dokumentą, pridėtą prie pasiūlymo (COM(2018)0369),
  Komisija priėjo išvados, kad, atsižvelgiant į programos „Pericles 2020“ Europos

  Sąjungos
  pridėtinę vertę, ilgalaikį poveikį ir, programos veiksmų tvarumą
  ir tai, kaip ja prisidedama prie kovos su organizuotu nusikalstamumu
  , reikėtų pritarti tolesniam jos įgyvendinimui po 2020 m.; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

nors atskiras programos poveikio vertinimas numatytas pagal standartinę procedūrą, jis nebuvo atliktas. Tai iš dalies gali būti paaiškinta tuo, kad 2017 m. Komisija atliko programos laikotarpio vidurio vertinimą, paremtą nepriklausoma ataskaita
   (13)

  . Nors šioje ataskaitoje programa iš esmės vertinama teigiamai, joje išreiškiamas susirūpinimas dėl riboto kompetentingų institucijų, dalyvaujančių programos veikloje, skaičiaus ir pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių, naudojamų programos rezultatams vertinti, kokybės.
  Komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl programos „Pericles 2020“ laikotarpio vidurio vertinimo
  ir jos ex ante


  vertinime, kuris atliktas parengiant jos tarnybų darbinį dokumentą, pridėtą prie pasiūlymo (COM(2018)0369),
  Komisija priėjo išvados, kad, atsižvelgiant į programos „Pericles 2020“ Europos

  Sąjungos
  pridėtinę vertę, ilgalaikį poveikį ir, programos veiksmų tvarumą
  ir tai, kaip ja prisidedama prie kovos su organizuotu nusikalstamumu
  , reikėtų pritarti tolesniam jos įgyvendinimui po 2020 m.; [5 pakeit.]

| (7) | laikotarpio vidurio vertinime rekomenduota tęsti pagal programą „Pericles 2020“ finansuojamus veiksmus,
  kartu
  įvertinant galimybę

  poreikį
  supaprastinti paraiškų teikimą,
  skatinti
  paramos gavėjų diferenciaciją
  ir kuo didesnio kompetentingų institucijų iš įvairių Programos veikloje dalyvaujančių šalių skaičiaus dalyvavimą
  , toliau skiriant dėmesį naujoms ir pasikartojančioms padirbinėjimo grėsmėms ir racionalizuojant pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

laikotarpio vidurio vertinime rekomenduota tęsti pagal programą „Pericles 2020“ finansuojamus veiksmus,
  kartu
  įvertinant galimybę

  poreikį
  supaprastinti paraiškų teikimą,
  skatinti
  paramos gavėjų diferenciaciją
  ir kuo didesnio kompetentingų institucijų iš įvairių Programos veikloje dalyvaujančių šalių skaičiaus dalyvavimą
  , toliau skiriant dėmesį naujoms ir pasikartojančioms padirbinėjimo grėsmėms ir racionalizuojant pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius; [6 pakeit.]

| (7a) | trečiosiose šalyse aptikti euro padirbinėjimo centrai, o euro padirbinėjimas įgauna vis didesnį tarptautinį mastą; todėl gebėjimų stiprinimo ir mokymo veikla, kurioje dalyvautų trečiųjų šalių kompetentingos institucijos, turėtų būti laikoma itin svarbia norint užtikrinti veiksmingą bendros Sąjungos valiutos apsaugą ir turėtų būti toliau skatinama įgyvendinant programą; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(7a)

trečiosiose šalyse aptikti euro padirbinėjimo centrai, o euro padirbinėjimas įgauna vis didesnį tarptautinį mastą; todėl gebėjimų stiprinimo ir mokymo veikla, kurioje dalyvautų trečiųjų šalių kompetentingos institucijos, turėtų būti laikoma itin svarbia norint užtikrinti veiksmingą bendros Sąjungos valiutos apsaugą ir turėtų būti toliau skatinama įgyvendinant programą; [7 pakeit.]

| (8) | todėl 2021–2027 m. laikotarpiui reikėtų priimti naują programą („Pericles IV“). Reikėtų užtikrinti, kad programa „Pericles IV“ atitiktų ir papildytų kitas susijusias programas ir veiksmus. Todėl, siekdama įvertinti euro apsaugos poreikį, Komisija Reglamente (EB) Nr. 1338/2001 nurodytame komitete turėtų surengti visas reikiamas konsultacijas su pagrindinėmis susijusiomis šalimis (pirmiausia su valstybių narių paskirtomis kompetentingomis nacionalinėmis institucijomis, Europos Centriniu Banku ir Europolu), visų pirma mainų, pagalbos ir mokymo taikant programą „Pericles IV“ klausimais
  . Be to, Komisija, įgyvendindama programą, turėtų remtis didele Europos centrinio banko patirtimi vykdant mokymus ir teikiant informaciją apie padirbtus eurų banknotus
  ; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

todėl 2021–2027 m. laikotarpiui reikėtų priimti naują programą („Pericles IV“). Reikėtų užtikrinti, kad programa „Pericles IV“ atitiktų ir papildytų kitas susijusias programas ir veiksmus. Todėl, siekdama įvertinti euro apsaugos poreikį, Komisija Reglamente (EB) Nr. 1338/2001 nurodytame komitete turėtų surengti visas reikiamas konsultacijas su pagrindinėmis susijusiomis šalimis (pirmiausia su valstybių narių paskirtomis kompetentingomis nacionalinėmis institucijomis, Europos Centriniu Banku ir Europolu), visų pirma mainų, pagalbos ir mokymo taikant programą „Pericles IV“ klausimais
  . Be to, Komisija, įgyvendindama programą, turėtų remtis didele Europos centrinio banko patirtimi vykdant mokymus ir teikiant informaciją apie padirbtus eurų banknotus
  ; [8 pakeit.]

| (9) | šiam reglamentui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį priimtos horizontalios finansinės taisyklės. Šiomis Finansiniame reglamente nurodytomis taisyklėmis visų pirma yra nustatoma biudžeto sudarymo ir vykdymo (dotacijų, viešųjų pirkimų, apdovanojimų, netiesioginio vykdymo forma) procedūra ir numatoma finansų pareigūnų atsakomybės kontrolė. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat yra susijusios su Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, nes teisinės valstybės principo laikymasis – būtina patikimo finansų valdymo ir veiksmingo ES finansavimo sąlyga; |
| --- | --- |

(9)

šiam reglamentui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį priimtos horizontalios finansinės taisyklės. Šiomis Finansiniame reglamente nurodytomis taisyklėmis visų pirma yra nustatoma biudžeto sudarymo ir vykdymo (dotacijų, viešųjų pirkimų, apdovanojimų, netiesioginio vykdymo forma) procedūra ir numatoma finansų pareigūnų atsakomybės kontrolė. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat yra susijusios su Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, nes teisinės valstybės principo laikymasis – būtina patikimo finansų valdymo ir veiksmingo ES finansavimo sąlyga;

| (10) | šis reglamentas atitinka pridėtinės vertės ir proporcingumo principus. Programa „Pericles IV“ turėtų palengvinti valstybių narių bendradarbiavimą tarpusavyje ir su Komisija siekiant apsaugoti eurą nuo padirbinėjimo, nemažinant valstybių narių atsakomybės ir naudojant išteklius našiau, negu juos būtų galima panaudoti nacionaliniu lygmeniu. Sąjungos lygmens veiksmai būtini ir pagrįsti, nes jais aiškiai padedama valstybėms narėms bendrai apsaugoti eurą ir skatinama naudotis bendrosiomis Sąjungos struktūromis stiprinant kompetentingų institucijų bendradarbiavimą ir
  savalaikį
  keitimąsi
  išsamia
  informacija; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(10)

šis reglamentas atitinka pridėtinės vertės ir proporcingumo principus. Programa „Pericles IV“ turėtų palengvinti valstybių narių bendradarbiavimą tarpusavyje ir su Komisija siekiant apsaugoti eurą nuo padirbinėjimo, nemažinant valstybių narių atsakomybės ir naudojant išteklius našiau, negu juos būtų galima panaudoti nacionaliniu lygmeniu. Sąjungos lygmens veiksmai būtini ir pagrįsti, nes jais aiškiai padedama valstybėms narėms bendrai apsaugoti eurą ir skatinama naudotis bendrosiomis Sąjungos struktūromis stiprinant kompetentingų institucijų bendradarbiavimą ir
  savalaikį
  keitimąsi
  išsamia
  informacija; [9 pakeit.]

| (11) | programa „Pericles IV“ turėtų būti įgyvendinama pagal daugiametę finansinę programą, nustatytą ... [nuoroda į Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) .../2018 dėl DFP po 2020 m.]; |
| --- | --- |

(11)

programa „Pericles IV“ turėtų būti įgyvendinama pagal daugiametę finansinę programą, nustatytą ... [nuoroda į Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) .../2018 dėl DFP po 2020 m.];

| (12) | siekiant užtikrinti vienodas programa „Pericles IV“ įgyvendinimo sąlygas,

  papildyti ir iš dalies pakeisti šio reglamento neesmines nuostatas
  ,
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
  Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai

  deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl 10 straipsnyje nustatytų darbo programų ir 12 straipsnyje ir priede nustatytų rodiklių
  . Komisija turėtų priimti metines darbo programas, kuriose būtų nustatyti dotacijų skyrimo veiksmams prioritetai, paskirstytas biudžetas ir numatyti vertinimo kriterijai. Metinėse darbo programose turėtų būti numatyti išskirtiniai ir tinkamai pagrįsti atvejai, kai reikia padidinti bendro finansavimo dalį siekiant, kad valstybės narės turėtų daugiau ekonominio lankstumo ir galėtų gerai vykdyti ir užbaigti euro apsaugos ir išsaugojimo projektus
  . Itin svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros
   (14)

  nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose
  ; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

siekiant užtikrinti vienodas programa „Pericles IV“ įgyvendinimo sąlygas,

  papildyti ir iš dalies pakeisti šio reglamento neesmines nuostatas
  ,
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
  Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai

  deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl 10 straipsnyje nustatytų darbo programų ir 12 straipsnyje ir priede nustatytų rodiklių
  . Komisija turėtų priimti metines darbo programas, kuriose būtų nustatyti dotacijų skyrimo veiksmams prioritetai, paskirstytas biudžetas ir numatyti vertinimo kriterijai. Metinėse darbo programose turėtų būti numatyti išskirtiniai ir tinkamai pagrįsti atvejai, kai reikia padidinti bendro finansavimo dalį siekiant, kad valstybės narės turėtų daugiau ekonominio lankstumo ir galėtų gerai vykdyti ir užbaigti euro apsaugos ir išsaugojimo projektus
  . Itin svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros
   (14)

  nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose
  ; [10 pakeit.]

| (13) | šiuo reglamentu nustatomas programos „Pericles IV“ finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai turi būti svarbiausias orientacinis dydis metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta [atitinkamai pagal naująjį tarpinstitucinį susitarimą atnaujinta nuoroda į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 17 punktą]; |
| --- | --- |

(13)

šiuo reglamentu nustatomas programos „Pericles IV“ finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai turi būti svarbiausias orientacinis dydis metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta [atitinkamai pagal naująjį tarpinstitucinį susitarimą atnaujinta nuoroda į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 17 punktą];

| (14) | pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (15), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (16) ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 (17) Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitos neteisėtos veiklos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (18), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus ir suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams; |
| --- | --- |

(14)

pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (15), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (16) ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 (17) Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitos neteisėtos veiklos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (18), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus ir suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams;

| (15) | Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti programos „Pericles IV“ įgyvendinimo laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitą ir galutinę jos tikslų įgyvendinimo vertinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

(15)

Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti programos „Pericles IV“ įgyvendinimo laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitą ir galutinę jos tikslų įgyvendinimo vertinimo ataskaitą;

| (16) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 331/2014 turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(16)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 331/2014 turėtų būti panaikintas;

| (17) | tikslinga užtikrinti sklandų perėjimą be pertraukimo nuo programos „Pericles 2020“ prie programos „Pericles IV“ ir yra tikslinga programos „Pericles IV“ trukmę suderinti su Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) .../... [kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa]. Todėl programa „Pericles IV“ turėtų būti taikoma nuo 2021 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

(17)

tikslinga užtikrinti sklandų perėjimą be pertraukimo nuo programos „Pericles 2020“ prie programos „Pericles IV“ ir yra tikslinga programos „Pericles IV“ trukmę suderinti su Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) .../... [kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa]. Todėl programa „Pericles IV“ turėtų būti taikoma nuo 2021 m. sausio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Reglamentu nustatoma programa „Pericles IV“ – mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta euro apsaugai nuo padirbinėjimo (toliau – programa).

Jame nustatomi programos tikslai, 2021 m. sausio 1 d.–2027 m. gruodžio 31 d. laikotarpio biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

2 straipsnis

Programos tikslai

1.   Bendrasis programos tikslas:

užkirsti kelią padirbinėjimui ir susijusiam sukčiavimui ir su tuo kovoti, taip didinant Sąjungos ekonomikos konkurencingumą ir užtikrinant

  užtikrinant euro banknotų ir monetų patikimumą, kuris didina piliečių
  ir
  įmonių pasitikėjimą šių banknotų ir monetų tikrumu, taigi didina pasitikėjimą Sąjungos ekonomika, ir užtikrina
  viešųjų finansų tvarumą. [11 pakeit.]

2.   Konkretus programos tikslas:

apsaugoti eurų banknotus ir monetas nuo padirbinėjimo ir susijusio sukčiavimo remiant bei papildant valstybių narių priemones ir padedant kompetentingoms nacionalinėms bei Sąjungos institucijoms plėtoti glaudų ir reguliarų bendradarbiavimą ir keitimąsi geriausia patirtimi tarpusavyje ir su Komisija, taip pat prireikus su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis.

3 straipsnis

Biudžetas

1.   Programos įgyvendinimo 2021 m. sausio 1 d.–2027 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu finansinis paketas yra 7 700 000 EUR (19) (dabartinėmis kainomis). [12 pakeit.]

2.   Metinius asignavimus tvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, neviršydami daugiametės finansinės programos ribų.

3.   1 dalyje nurodyta suma gali būti panaudota programai įgyvendinti reikalingai techninei ir administracinei pagalbai, kaip antai parengiamajai, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiklai, įskaitant institucines informacinių technologijų sistemas.

4 straipsnis

ES finansavimas ir jo formos

1.   Programa įgyvendinama taikant tiesioginio valdymo principą, laikantis [paskutinės redakcijos Finansinio reglamento, Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (20)].

2.   Komisija programą įgyvendina bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, t. y. įvairiais programos įgyvendinimo etapais reguliariai su jomis konsultuodamasi, taip pat atsižvelgdama į

  kartu užtikrindama suderinamumą ir vengdama nereikalingo dubliavimosi su
  kitų kompetentingų subjektų, ypač Europos Centrinio Banko ir Europolo, taikomas susijusias priemones

  taikomomis susijusiomis priemonėmis. Šiuo tikslu, rengdama darbo programas pagal 10 straipsnį, Komisija atsižvelgia į esamą ir planuojamą ECB ir Europolo veiklą, nukreiptą prieš euro padirbinėjimą ir sukčiavimą
  . [13 pakeit.]

3.   6 straipsnyje išvardytiems reikalavimus atitinkantiems veiksmams pagal programą teikiama ši finansinė parama:

dotacijos arba

viešieji pirkimai.

5 straipsnis

Bendri veiksmai

1.   Veiksmus pagal programą bendrai gali rengti Komisija ir kiti atitinkamos patirties turintys partneriai, pavyzdžiui:

| a) | nacionaliniai centriniai bankai ir Europos Centrinis Bankas (ECB); |
| --- | --- |

a)

nacionaliniai centriniai bankai ir Europos Centrinis Bankas (ECB);

| b) | nacionaliniai analizės centrai (NAC) ir nacionaliniai monetų analizės centrai (NMAC); |
| --- | --- |

b)

nacionaliniai analizės centrai (NAC) ir nacionaliniai monetų analizės centrai (NMAC);

| c) | Europos techninis ir mokslinis centras (ETSC) ir monetų kalyklos; |
| --- | --- |

c)

Europos techninis ir mokslinis centras (ETSC) ir monetų kalyklos;

| d) | Europolas, Eurojustas ir Interpolas; |
| --- | --- |

d)

Europolas, Eurojustas ir Interpolas;

| e) | 1929 m. balandžio 20 d. Ženevoje pasirašytos Tarptautinės konvencijos dėl kovos su pinigų padirbinėjimu (21) 12 straipsnyje numatytos nacionalinės centrinės kovos su padirbinėjimu institucijos ir kitos organizacijos, kurių specializacija – su padirbinėjimu susijusi prevencija, aptikimas ir teisėsauga; |
| --- | --- |

e)

1929 m. balandžio 20 d. Ženevoje pasirašytos Tarptautinės konvencijos dėl kovos su pinigų padirbinėjimu (21) 12 straipsnyje numatytos nacionalinės centrinės kovos su padirbinėjimu institucijos ir kitos organizacijos, kurių specializacija – su padirbinėjimu susijusi prevencija, aptikimas ir teisėsauga;

| f) | specializuotos įstaigos, veikiančios kopijavimo ir sertifikavimo technologijų srityje, spausdinimo ir graviravimo paslaugų teikėjai; |
| --- | --- |

f)

specializuotos įstaigos, veikiančios kopijavimo ir sertifikavimo technologijų srityje, spausdinimo ir graviravimo paslaugų teikėjai;

| g) | kitos a–f punktuose nenurodytos įstaigos, turinčios specialios patirties, atitinkamais atvejais įskaitant tokias trečiųjų valstybių ir ypač stojančiųjų valstybių ir šalių kandidačių įstaigas; |
| --- | --- |

g)

kitos a–f punktuose nenurodytos įstaigos, turinčios specialios patirties, atitinkamais atvejais įskaitant tokias trečiųjų valstybių ir ypač stojančiųjų valstybių ir šalių kandidačių įstaigas;

| h) | privatūs subjektai, kurie įgijo ir turi patvirtintų techninių žinių ir padirbtų banknotų ir monetų nustatymo specialistų grupes. |
| --- | --- |

h)

privatūs subjektai, kurie įgijo ir turi patvirtintų techninių žinių ir padirbtų banknotų ir monetų nustatymo specialistų grupes.

2.   Kai reikalavimus atitinkančius veiksmus Komisija vykdo bendrai su ECB, Eurojustu, Europolu arba Interpolu, susijusios išlaidos paskirstomos tarp jų. Bet kuriuo atveju kiekvienas iš jų prisiima savo kviestinių pranešėjų kelionės ir apgyvendinimo išlaidas.

II SKYRIUS

TINKAMUMAS

6 straipsnis

Reikalavimus atitinkantys veiksmai

1.   10 straipsnyje nurodytose metinėse darbo programose nustatytomis sąlygomis pagal programą teikiama finansinė parama šiems veiksmams:

| a) | keitimuisi informacija ir jos sklaidai, ypač rengiant praktinius seminarus, susitikimus ir kitokius seminarus, įskaitant mokymus, tikslinį kompetentingų nacionalinių institucijų darbuotojų įdarbinimą ir mainus bei kitus panašius veiksmus. Tikslinės keitimosi informacija sritys, be kita ko, yra šios:






  — | geriausią praktiką užkertant kelią eurų padirbinėjimui ir susijusiam sukčiavimui; [14 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

a)

keitimuisi informacija ir jos sklaidai, ypač rengiant praktinius seminarus, susitikimus ir kitokius seminarus, įskaitant mokymus, tikslinį kompetentingų nacionalinių institucijų darbuotojų įdarbinimą ir mainus bei kitus panašius veiksmus. Tikslinės keitimosi informacija sritys, be kita ko, yra šios:

—

geriausią praktiką užkertant kelią eurų padirbinėjimui ir susijusiam sukčiavimui; [14 pakeit.]

| — | padirbinėjimo ekonominio ir finansinio poveikio stebėjimo ir analizės metodikos; |
| --- | --- |

—

padirbinėjimo ekonominio ir finansinio poveikio stebėjimo ir analizės metodikos;

| — | duomenų bazių ir išankstinio įspėjimo sistemų naudojimas; |
| --- | --- |

—

duomenų bazių ir išankstinio įspėjimo sistemų naudojimas;

| — | kompiuterinių aptikimo priemonių naudojimas; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

—

kompiuterinių aptikimo priemonių naudojimas; [15 pakeit.]

| — | užklausos ir tyrimų metodai; |
| --- | --- |

—

užklausos ir tyrimų metodai;

| — | mokslinė pagalba, įskaitant naujovių stebėjimą; |
| --- | --- |

—

mokslinė pagalba, įskaitant naujovių stebėjimą;

| — | euro apsauga už Sąjungos ribų; |
| --- | --- |

—

euro apsauga už Sąjungos ribų;

| — | mokslinių tyrimų veiksmai; |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų veiksmai;

| — | specialios su veikla susijusios patirties perteikimas; |
| --- | --- |

—

specialios su veikla susijusios patirties perteikimas;

| b) | techninei, mokslinei ir su veikla susijusiai pagalbai, kuri reikalinga vykdant programą, pirmiausia įskaitant:






  — | bet kokią tinkamą priemonę, kuria kuriami mokymo ištekliai Sąjungos lygmeniu, tokie kaip Sąjungos teisės aktų vadovas, informaciniai biuleteniai, praktiniai vadovai, terminų žodynai ir leksikonai, duomenų bazės, ypač mokslinės pagalbos arba technologinių naujovių sekimo srityse, arba taikomosios kompiuterių programos, tokios kaip programinė įranga; |
| --- | --- | --- |

b)

techninei, mokslinei ir su veikla susijusiai pagalbai, kuri reikalinga vykdant programą, pirmiausia įskaitant:

—

bet kokią tinkamą priemonę, kuria kuriami mokymo ištekliai Sąjungos lygmeniu, tokie kaip Sąjungos teisės aktų vadovas, informaciniai biuleteniai, praktiniai vadovai, terminų žodynai ir leksikonai, duomenų bazės, ypač mokslinės pagalbos arba technologinių naujovių sekimo srityse, arba taikomosios kompiuterių programos, tokios kaip programinė įranga;

| — | atitinkamus daugiadalykius ir tarpvalstybinius tyrimus, įskaitant inovatyvių apsaugos priemonių mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

—

atitinkamus daugiadalykius ir tarpvalstybinius tyrimus, įskaitant inovatyvių apsaugos priemonių mokslinius tyrimus;

| — | techninės paramos priemonių ir metodų kūrimą siekiant palengvinti padirbinėjimo aptikimo veiksmus Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

—

techninės paramos priemonių ir metodų kūrimą siekiant palengvinti padirbinėjimo aptikimo veiksmus Sąjungos lygmeniu;

| — | paramą bendradarbiavimui imantis veiksmų, kuriuose dalyvauja bent dvi valstybės, kai tokia parama neteikiama

  negali būti teikiama
  pagal kitas Europos institucijų ir įstaigų programas; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

—

paramą bendradarbiavimui imantis veiksmų, kuriuose dalyvauja bent dvi valstybės, kai tokia parama neteikiama

  negali būti teikiama
  pagal kitas Europos institucijų ir įstaigų programas; [16 pakeit.]

| c) | įrangos, kurią galėtų naudoti trečiųjų valstybių specialios kovos su padirbinėjimu institucijos eurui nuo padirbinėjimo apsaugoti, įsigijimui laikantis 10 straipsnio 3 dalies. |
| --- | --- |

c)

įrangos, kurią galėtų naudoti trečiųjų valstybių specialios kovos su padirbinėjimu institucijos eurui nuo padirbinėjimo apsaugoti, įsigijimui laikantis 10 straipsnio 3 dalies.

2.   Programoje atsižvelgiama į tarpvalstybinius ir daugiadalykius kovos su padirbinėjimu aspektus skatinant dalyvauti šias grupes:

| a) | padirbinėjimą nustatančių ir su juo kovojančių agentūrų, visų pirma policijos pajėgų, muitinių ir finansų institucijų, atsižvelgiant į konkrečias jų funkcijas nacionaliniu lygmeniu, darbuotojus; |
| --- | --- |

a)

padirbinėjimą nustatančių ir su juo kovojančių agentūrų, visų pirma policijos pajėgų, muitinių ir finansų institucijų, atsižvelgiant į konkrečias jų funkcijas nacionaliniu lygmeniu, darbuotojus;

| b) | žvalgybos tarnybų darbuotojus; |
| --- | --- |

b)

žvalgybos tarnybų darbuotojus;

| c) | nacionalinių centrinių bankų, monetų kalyklų, komercinių bankų ir kitų finansų tarpininkų atstovus, kurie visų pirma specializuojasi finansų įstaigų prievolių srityje; |
| --- | --- |

c)

nacionalinių centrinių bankų, monetų kalyklų, komercinių bankų ir kitų finansų tarpininkų atstovus, kurie visų pirma specializuojasi finansų įstaigų prievolių srityje;

| d) | teismo antstolius, šios srities teisininkus ir teisėjus; |
| --- | --- |

d)

teismo antstolius, šios srities teisininkus ir teisėjus;

| e) | bet kokias kitas susijusių specialistų grupes, pavyzdžiui, prekybos ir pramonės rūmus arba panašias įstaigas, galinčias suteikti galimybę dalyvauti mažosioms ir vidutinėms įmonėms, mažmenininkams ir grynųjų pinigų vežimo įmonėms. |
| --- | --- |

e)

bet kokias kitas susijusių specialistų grupes, pavyzdžiui, prekybos ir pramonės rūmus arba panašias įstaigas, galinčias suteikti galimybę dalyvauti mažosioms ir vidutinėms įmonėms, mažmenininkams ir grynųjų pinigų vežimo įmonėms.

3.   Šio straipsnio 2 dalyje nurodytos grupės gali apimti dalyvius iš trečiųjų valstybių, jeigu tai svarbu įgyvendinant 2 straipsnyje numatytus tikslus. [17 pakeit.]

III SKYRIUS

DOTACIJOS

7 straipsnis

Dotacijos

Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį.

Dotacijomis finansuojamų veiksmų atveju dotacijos susitarimas negali būti skirtas vien tik įrangai pirkti.

8 straipsnis

Bendro finansavimo norma

Dotacijų, suteiktų pagal programą, bendro finansavimo norma neviršija 75 % tinkamų finansuoti išlaidų. 10 straipsnyje nurodytose metinėse darbo programose nustatytais išimtiniais tinkamai pagrįstais atvejais bendro finansavimo norma neviršija 90 % tinkamų finansuoti išlaidų.

9 straipsnis

Reikalavimus atitinkantys subjektai

Pagal programą finansavimo reikalavimus atitinkantys subjektai yra Reglamento (EB) Nr. 1338/2001 2 straipsnio b punkte apibrėžtos kompetentingos nacionalinės institucijos.

IV SKYRIUS

PROGRAMAVIMAS, STEBĖSENA, VERTINIMAS IR KONTROLĖ

10 straipsnis

Darbo programos

1.   Programa įgyvendinama vykdant Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas darbo programas

  Komisijai pagal 20 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais priimamos
  darbo
  programos, nurodytos Finansinio reglamento 110 straipsnyje
  . [18 pakeit.]

2.   Dotacijų atveju, be Finansinio reglamento 108 straipsnyje nustatytų reikalavimų, darbo programoje nurodomi pagrindiniai atrankos bei skyrimo kriterijai ir didžiausia galima bendro finansavimo norma.

11 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   
  10 straipsnio 1 dalyje ir
  12 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d.[19 pakeit.]

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti
  10 straipsnio 1 dalyje ir
  12 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. [20 pakeit.]

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais, vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais
  , taip pat su ECB ir Europolo atstovais
  . Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. [21 pakeit.]

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 12 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas trim mėnesiais.

12 straipsnis

Stebėsena

1.   Rodikliai, kuriais grindžiama programos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant 2 straipsnyje nustatyto konkretaus tikslo, ataskaita, pateikti šio pasiūlymo priede.

2.   Kad būtų galima veiksmingai įvertinti programos tikslų įgyvendinimo pažangą, Komisija įgaliojama pagal 11 straipsnį priimti deleguotuosius aktus su parengtomis stebėsenos ir vertinimo sistemos nuostatomis, įskaitant priedo pakeitimus, kad vertinimo tikslais prireikus rodikliai būtų peržiūrėti ir papildyti.

3.   Komisija, atsižvelgdama į šio pasiūlymo priede nustatytus kiekybinius ir kokybinius rodiklius, kasmet teikia informaciją apie programos įgyvendinimo rezultatus Europos Parlamentui ir, Tarybai
  , Europos Centriniam Bankui, Europolui, Eurojustui
  ir
  Europos prokuratūrai
  . [22 pakeit.]

4.   Dalyvaujančios šalys ir kiti paramos gavėjai teikia Komisijai visus duomenis ir informaciją, būtinus programai stebėti ir vertinti.

13 straipsnis

Vertinimas

1.   Tarpinis programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams nuo programos įgyvendinimo pradžios.

2.   Baigiant įgyvendinti programą, bet praėjus ne daugiau kaip dvejiems metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį programos vertinimą.

3.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai ir, Europos Centriniam Bankui
  , Europolui, Eurojustui ir Europos prokuratūrai
  . [23 pakeit.]

V SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

14 straipsnis

Informavimas, komunikacija ir viešinimas

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų
  skaidrumą ir
  matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. [24 pakeit.]

2.   Komisija vykdo su programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 2 straipsnyje nurodytais tikslais.

15 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (ES) Nr. 331/2014 panaikinamas nuo 2021 m. sausio 1 d.

16 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Šis reglamentas neturi poveikio susijusių veiksmų pagal Reglamentą (ES) Nr. 331/2014 tęsimui ar keitimui, ir tas reglamentas toliau taikomas tiems veiksmams tol, kol jie užbaigiami.

17 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 378, 2018 10 19, p. 2.

1

(2)  2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  2001 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1338/2001, nustatantis priemones, būtinas euro apsaugai nuo padirbinėjimo (OL L 181, 2001 7 4, p. 6).

3

(4)  2001 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1339/2001, išplečiantis Reglamento (EB) Nr. 1338/2001, nustatančio priemones, būtinas euro apsaugai nuo padirbinėjimo, veikimą toms valstybėms narėms, kurios nėra priėmusios euro kaip savo bendros valiutos (OL L 181, 2001 7 4, p. 11).

4

(5)  2001 m. gruodžio 17 d. Tarybos sprendimas 2001/923/EB, nustatantis mainų, paramos ir mokymo programą, skirtą euro apsaugai nuo klastojimo (Periklio programą) (OL L 339, 2001 12 21, p. 50).

5

(6)  2001 m. gruodžio 17 d. Tarybos sprendimas 2001/924/EB, išplečiantis Sprendimo, nustatančio mainų, paramos ir mokymo programą, skirtą euro apsaugai nuo klastojimo (programą „Periklis“), galiojimą valstybėms narėms, nepriėmusioms euro kaip bendros valiutos (OL L 339, 2001 12 21, p. 55).

6

(7)  2006 m. sausio 30 d. Tarybos sprendimas 2006/75/EB, iš dalies keičiantis ir pratęsiantis Sprendimą 2001/923/EB, nustatantį mainų, paramos ir mokymo programą, skirtą euro apsaugai nuo klastojimo (Periklio programą) (OL L 36, 2006 2 8, p. 40).

7

(8)  2006 m. sausio 30 d. Tarybos sprendimas 2006/76/EB, išplečiantis Sprendimo 2006/75/EB, iš dalies keičiančio ir pratęsiančio Sprendimą 2001/923/EB, nustatantį mainų, paramos ir mokymo programą, skirtą euro apsaugai nuo klastojimo (Periklio programą), taikymą programoje nedalyvaujančioms valstybėms narėms (OL L 36, 2006 2 8, p. 42).

8

(9)  2006 m. lapkričio 20 d. Tarybos sprendimas 2006/849/EB, iš dalies keičiantis ir pratęsiantis Sprendimą 2001/923/EB, nustatantį mainų, paramos ir mokymo programą, skirtą euro apsaugai nuo klastojimo (Periklio programą) (OL L 330, 2006 11 28, p. 28).

9

(10)  2006 m. lapkričio 20 d. Tarybos sprendimas 2006/850/EB, išplečiantis Sprendimo 2006/849/EB, iš dalies keičiančio ir pratęsiančio Sprendimą 2001/923/EB, nustatantį mainų, paramos ir mokymo programą, skirtą euro apsaugai nuo klastojimo (Periklio programą), taikymą programoje nedalyvaujančioms valstybėms narėms (OL L 330, 2006 11 28, p. 30).

10

(11)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 331/2014, kuriuo nustatoma mainų, pagalbos ir mokymo programa, skirta apsaugai nuo eurų padirbinėjimo (programa „Pericles 2020“), ir kuriuo panaikinami Tarybos sprendimai 2001/923/EB, 2001/924/EB, 2006/75/EB, 2006/76/EB, 2006/849/EB ir 2006/850/EB (OL L 103, 2014 4 5, p. 1).

11

(12)  2017 m. gruodžio 6 d. Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui dėl programos „Pericles 2020“ laikotarpio vidurio vertinimo COM(2017)0741).

12

(13)  
  SWD(2017)0444 ir Ares(2917)3289297 '30/06/2017.

13

SWD(2017)0444 ir Ares(2917)3289297 '30/06/2017.

(14)  

  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

14

OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

(15)  OL L 248, 2013 9 18, p. 1.

15

(16)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

16

(17)  OL L 283, 2017 10 31, p. 1.

17

(18)  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 198, 2017 7 28, p. 29).

18

(19)  
  Tik orientacinė suma, priklausys nuo bendros DFP.

19

Tik orientacinė suma, priklausys nuo bendros DFP.

(20)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

20

(21)  Tautų lygos sutarčių serija Nr. 2623 (1931), p. 372.

21

PRIEDAS

PROGRAMOS VERTINIMO RODIKLIAI

Programa bus atidžiai stebima remiantis rodiklių, kuriais siekiama
  minimalia administracine našta ir sąnaudomis
  nustatyti, kokiu mastu buvo pasiekta programos bendrųjų ir konkrečiųjų tikslų, ir sumažinti administracinę naštą ir išlaidas, rinkiniu. Tuo tikslu bus renkami duomenys, reikalingi šiam pagrindinių rodiklių rinkiniui: [25 pakeit.]

| a) | aptiktų padirbtų eurų kiekis

  valstybių narių ir trečiųjų valstybių, kurių kompetentingos nacionalinės institucijos dalyvavo programos veikloje, skaičius
  ; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

aptiktų padirbtų eurų kiekis

  valstybių narių ir trečiųjų valstybių, kurių kompetentingos nacionalinės institucijos dalyvavo programos veikloje, skaičius
  ; [26 pakeit.]

| b) | uždarytų neteisėtų dirbtuvių kiekis

  dalyvių skaičius ir jų pasitenkinimo lygis, taip pat visi kiti atsiliepimai, kuriuos jie galėjo pateikti apie programos veiklos naudingumą
  ; [27 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

uždarytų neteisėtų dirbtuvių kiekis

  dalyvių skaičius ir jų pasitenkinimo lygis, taip pat visi kiti atsiliepimai, kuriuos jie galėjo pateikti apie programos veiklos naudingumą
  ; [27 pakeit.]

| c) | pagal programą finansuotų veiksmų dalyvių atsiliepimai

  iš nacionalinių kompetentingų institucijų gauta informacija apie aptiktų suklastotų eurų skaičių ir uždarytų neteisėtų dirbtuvių kiekis, kuriuos tiesiogiai lėmė geresnis bendradarbiavimas pagal programą
  . [28 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

pagal programą finansuotų veiksmų dalyvių atsiliepimai

  iš nacionalinių kompetentingų institucijų gauta informacija apie aptiktų suklastotų eurų skaičių ir uždarytų neteisėtų dirbtuvių kiekis, kuriuos tiesiogiai lėmė geresnis bendradarbiavimas pagal programą
  . [28 pakeit.]

Pagrindiniams veiklos rodikliams skirti duomenys

  skirtus duomenis
  ir informacija

  informaciją Komisija ir programos paramos gavėjai
  kasmet renkami

  renka
  taip: [29 pakeit.]

| — | Komisija surenka duomenis, susijusius su padirbtų eurų monetų ir banknotų kiekiu; |
| --- | --- |

—

Komisija surenka duomenis, susijusius su padirbtų eurų monetų ir banknotų kiekiu;

| — | Komisija surenka duomenis, susijusius su uždarytų neteisėtų dirbtuvių kiekiu; |
| --- | --- |

—

Komisija surenka duomenis, susijusius su uždarytų neteisėtų dirbtuvių kiekiu;

| — | Komisija ir programos paramos gavėjai surenka duomenis, susijusius su gautais pagal programą finansuotų veiksmų dalyvių atsiliepimais. |
| --- | --- |

—

Komisija ir programos paramos gavėjai surenka duomenis, susijusius su gautais pagal programą finansuotų veiksmų dalyvių atsiliepimais.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/340 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/340

---

P8_TA(2019)0088

ES ir Singapūro laisvosios prekybos susitarimas ***

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Singapūro Respublikos laisvosios prekybos susitarimo sudarymo projekto (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 449/43)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07971/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07971/2018),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Singapūro Respublikos laisvosios prekybos susitarimo projektą (07972/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Singapūro Respublikos laisvosios prekybos susitarimo projektą (07972/2018),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 207 straipsnio 4 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0446/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 207 straipsnio 4 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0446/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 13 d. (2) ne teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 13 d. (2) ne teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A8-0053/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A8-0053/2019),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Singapūro Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  2017 m. gegužės 16 d. Teisingumo Teismo nuomonė Nr. 2/15, ECLI:EU:C:2017:376.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0089.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/341 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/341

---

P8_TA(2019)0089

ES ir Singapūro laisvosios prekybos susitarimas (rezoliucija)

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Singapūro Respublikos laisvosios prekybos susitarimo sudarymo projekto (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093M(NLE))

(2020/C 449/44)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07971/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07971/2018),

| — | atsižvelgdamas į siūlomą Europos Sąjungos ir Singapūro Respublikos (Singapūro) laisvosios prekybos susitarimo (LPS) tekstą, kuris daugeliu atžvilgių atitinka 2013 m. rugsėjo 20 d. parafuotą susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į siūlomą Europos Sąjungos ir Singapūro Respublikos (Singapūro) laisvosios prekybos susitarimo (LPS) tekstą, kuris daugeliu atžvilgių atitinka 2013 m. rugsėjo 20 d. parafuotą susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimo sudarymo (COM(2018)0194), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimo sudarymo (COM(2018)0194),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 207 straipsnio 4 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0446/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 207 straipsnio 4 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0446/2018),

| — | atsižvelgdamas į ES ir Singapūro partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, kuris bus pasirašytas 2018 m. spalio 19 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Singapūro partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, kuris bus pasirašytas 2018 m. spalio 19 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 16 d. pagal SESV 218 straipsnio 11 dalį pateiktą Teisingumo Teismo nuomonę 2/15, kurią Komisija paprašė pateikti 2015 m. liepos 10 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 16 d. pagal SESV 218 straipsnio 11 dalį pateiktą Teisingumo Teismo nuomonę 2/15, kurią Komisija paprašė pateikti 2015 m. liepos 10 d.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl naujos perspektyvios ir novatoriškos ateities strategijos dėl prekybos ir investicijų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl naujos perspektyvios ir novatoriškos ateities strategijos dėl prekybos ir investicijų (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 3 d. rezoliuciją su Europos Parlamento rekomendacijomis Komisijai dėl prekybos paslaugomis susitarimo (TISA) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 3 d. rezoliuciją su Europos Parlamento rekomendacijomis Komisijai dėl prekybos paslaugomis susitarimo (TISA) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą vykdyti dvišales derybas dėl LPS su atskiromis Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) valstybėmis narėmis, pirmiausia su Singapūru, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą vykdyti dvišales derybas dėl LPS su atskiromis Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) valstybėmis narėmis, pirmiausia su Singapūru,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. balandžio 23 d. derybinius nurodymus dėl tarpregioninio LPS su ASEAN valstybėmis narėmis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. balandžio 23 d. derybinius nurodymus dėl tarpregioninio LPS su ASEAN valstybėmis narėmis,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ir visų pirma į jos V antraštinę dalį dėl Sąjungos išorės veiksmų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ir visų pirma į jos V antraštinę dalį dėl Sąjungos išorės veiksmų,

| — | atsižvelgdamas į SESV, ypač į jos 91, 100, 168 ir 207 straipsnius kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčiu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV, ypač į jos 91, 100, 168 ir 207 straipsnius kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčiu,

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 13 d. teisėkūros rezoliuciją (3) dėl Tarybos sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 13 d. teisėkūros rezoliuciją (3) dėl Tarybos sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8-0048/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8-0048/2019),

| A. | kadangi ES ir Singapūras laikosi tų pačių svarbių vertybių, įskaitant demokratiją, teisinę valstybę, pagarbą žmogaus teisėms, kultūrų ir kalbų įvairovę ir tvirtą įsipareigojimą užtikrinti atvirą prekybą ir daugiašalę prekybos sistemą; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir Singapūras laikosi tų pačių svarbių vertybių, įskaitant demokratiją, teisinę valstybę, pagarbą žmogaus teisėms, kultūrų ir kalbų įvairovę ir tvirtą įsipareigojimą užtikrinti atvirą prekybą ir daugiašalę prekybos sistemą;

| B. | kadangi tai yra pirmasis ES ir ASEAN valstybės narės sudarytas dvišalis prekybos susitarimas ir svarbus žingsnis siekiant galutinio tikslo – tarpregioninio LPS; kadangi šis susitarimas bus naudojamas kaip lyginamasis standartas ES susitarimams, dėl kurių šiuo metu vyksta derybos su kitomis pagrindinėmis ASEAN šalimis; |
| --- | --- |

B.

kadangi tai yra pirmasis ES ir ASEAN valstybės narės sudarytas dvišalis prekybos susitarimas ir svarbus žingsnis siekiant galutinio tikslo – tarpregioninio LPS; kadangi šis susitarimas bus naudojamas kaip lyginamasis standartas ES susitarimams, dėl kurių šiuo metu vyksta derybos su kitomis pagrindinėmis ASEAN šalimis;

| C. | kadangi ASEAN regione Singapūras neabejotinai yra didžiausias ES partneris: jam tenka šiek tiek mažiau nei trečdalis ES ir ASEAN prekybos prekėmis ir paslaugomis ir beveik du trečdaliai investicijų tarp šių dviejų regionų; |
| --- | --- |

C.

kadangi ASEAN regione Singapūras neabejotinai yra didžiausias ES partneris: jam tenka šiek tiek mažiau nei trečdalis ES ir ASEAN prekybos prekėmis ir paslaugomis ir beveik du trečdaliai investicijų tarp šių dviejų regionų;

| D. | kadangi ES ir Singapūro prekybos vertė kasmet siekia daugiau kaip 50 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES ir Singapūro prekybos vertė kasmet siekia daugiau kaip 50 mlrd. EUR;

| E. | kadangi 90 % būsimo pasaulio ekonomikos augimo numatoma užtikrinti už Europos ribų, ypač Azijoje; |
| --- | --- |

E.

kadangi 90 % būsimo pasaulio ekonomikos augimo numatoma užtikrinti už Europos ribų, ypač Azijoje;

| F. | kadangi Singapūras yra Visapusiško ir pažangaus susitarimo dėl partnerystės abipus Ramiojo vandenyno (angl. CPTPP) ir vykstančių derybų dėl Regioninės išsamios ekonominės partnerystės (angl. RCEP), šalis; |
| --- | --- |

F.

kadangi Singapūras yra Visapusiško ir pažangaus susitarimo dėl partnerystės abipus Ramiojo vandenyno (angl. CPTPP) ir vykstančių derybų dėl Regioninės išsamios ekonominės partnerystės (angl. RCEP), šalis;

| G. | kadangi Singapūras yra dideles pajamas gaunanti ekonomika, kurios bendrosios nacionalinės pajamos 2017 m. sudarė 52 600 USD vienam gyventojui; kadangi jo ekonomikos augimas buvo vienas didžiausių pasaulyje, nuo nepriklausomybės paskelbimo – vidutiniškai 7,7 proc. per metus; |
| --- | --- |

G.

kadangi Singapūras yra dideles pajamas gaunanti ekonomika, kurios bendrosios nacionalinės pajamos 2017 m. sudarė 52 600 USD vienam gyventojui; kadangi jo ekonomikos augimas buvo vienas didžiausių pasaulyje, nuo nepriklausomybės paskelbimo – vidutiniškai 7,7 proc. per metus;

| H. | kadangi Singapūras yra viena iš palankiausių verslo plėtojimui šalių pasaulyje, viena iš konkurencingiausios ekonomikos šalių ir viena iš mažiausiai korumpuotų šalių pasaulyje; |
| --- | --- |

H.

kadangi Singapūras yra viena iš palankiausių verslo plėtojimui šalių pasaulyje, viena iš konkurencingiausios ekonomikos šalių ir viena iš mažiausiai korumpuotų šalių pasaulyje;

| I. | kadangi gamyba, ypač elektronikos ir tiksliosios inžinerijos sektoriuose, ir paslaugų sektoriai ir toliau yra dvigubas Singapūro didelės pridėtinės vertės ekonomikos ramstis; |
| --- | --- |

I.

kadangi gamyba, ypač elektronikos ir tiksliosios inžinerijos sektoriuose, ir paslaugų sektoriai ir toliau yra dvigubas Singapūro didelės pridėtinės vertės ekonomikos ramstis;

| J. | kadangi Singapūras yra pasaulinio masto veikėjas finansinių ir draudimo paslaugų srityje; |
| --- | --- |

J.

kadangi Singapūras yra pasaulinio masto veikėjas finansinių ir draudimo paslaugų srityje;

| K. | pažymi, kad daugiau kaip 10 000 Europos įmonių turi savo regioninius biurus Singapūre ir veikia teisinio saugumo ir tikrumo sąlygomis; kadangi apie 50 000 Europos įmonių eksportuoja į Singapūrą, iš kurių 83 proc. yra mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ); |
| --- | --- |

K.

pažymi, kad daugiau kaip 10 000 Europos įmonių turi savo regioninius biurus Singapūre ir veikia teisinio saugumo ir tikrumo sąlygomis; kadangi apie 50 000 Europos įmonių eksportuoja į Singapūrą, iš kurių 83 proc. yra mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ);

| L. | kadangi manoma, kad ES ir Singapūro laisvosios prekybos susitarimas darys labai teigiamą poveikį prekybos ir investicijų srautams tarp ES ir Singapūro; kadangi 2018 m. Europos Parlamento užsakymu atliktame tyrime apskaičiuota, kad per pirmuosius penkerius metus ES ir Singapūro prekybos apimtis galėtų išaugti 10 proc.; |
| --- | --- |

L.

kadangi manoma, kad ES ir Singapūro laisvosios prekybos susitarimas darys labai teigiamą poveikį prekybos ir investicijų srautams tarp ES ir Singapūro; kadangi 2018 m. Europos Parlamento užsakymu atliktame tyrime apskaičiuota, kad per pirmuosius penkerius metus ES ir Singapūro prekybos apimtis galėtų išaugti 10 proc.;

| M. | kadangi kitos stipriausios ekonomikos šalys, pvz., Japonija, JAV ir Kinija, jau yra sudariusios laisvosios prekybos susitarimus su Singapūru, todėl Europos Sąjunga atsiduria nepalankioje konkurencinėje padėtyje; |
| --- | --- |

M.

kadangi kitos stipriausios ekonomikos šalys, pvz., Japonija, JAV ir Kinija, jau yra sudariusios laisvosios prekybos susitarimus su Singapūru, todėl Europos Sąjunga atsiduria nepalankioje konkurencinėje padėtyje;

| N. | kadangi 2009 m. ES ir ASEAN LPS prekybos poveikio darniam vystymuisi vertinime padaryta išvada, kad šis dvišalis LPS abiem šalims bus naudingas nacionalinių pajamų, BVP ir užimtumo atžvilgiu; kadangi prekybos poveikio darniam vystymuisi vertinimas, visų pirma susijęs su ES ir Singapūro prekybos santykiais ir pastaruoju laikotarpiu, nebuvo parengtas; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2009 m. ES ir ASEAN LPS prekybos poveikio darniam vystymuisi vertinime padaryta išvada, kad šis dvišalis LPS abiem šalims bus naudingas nacionalinių pajamų, BVP ir užimtumo atžvilgiu; kadangi prekybos poveikio darniam vystymuisi vertinimas, visų pirma susijęs su ES ir Singapūro prekybos santykiais ir pastaruoju laikotarpiu, nebuvo parengtas;

| O. | kadangi ES ir Singapūro LPS ekonominio poveikio analizėje, kurią Europos Komisija atliko 2013 m., nurodoma, kad Singapūro BVP galėtų padidėti 0,94 proc. arba 2,7 mlrd. EUR, o ES BVP – 550 mln. EUR; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES ir Singapūro LPS ekonominio poveikio analizėje, kurią Europos Komisija atliko 2013 m., nurodoma, kad Singapūro BVP galėtų padidėti 0,94 proc. arba 2,7 mlrd. EUR, o ES BVP – 550 mln. EUR;

| 1. | teigiamai vertina tai, kad 2018 m. spalio 19 d. Briuselyje buvo pasirašytas šis LPS; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad derybos buvo baigtos jau 2012 m. ir buvo pagrįstos Tarybos derybiniais nurodymais dėl ES ir ASEAN LPS, priimto 2007 m. balandžio mėn.; apgailestauja, kad buvo ilgai delsiama pateikti susitarimą, kad jis būtų ratifikuotas, o tai, be kitų veiksnių, lėmė Komisijos prašymas Europos Teisingumo Teismui pateikti nuomonę, kad būtų paaiškinta, ar klausimai, kuriems taikomas susitarimas, priklauso išimtinei ES kompetencijai ar pasidalijamajai kompetencijai; palankiai vertina teisinį aiškumą, kurį Europos Teisingumo Teismas pateikė savo nuomonėje, ir mano, kad tai sustiprino demokratiškai teisėtą Europos Parlamento vaidmenį ir suteikė aiškumo dėl ES kompetencijos prekybos politikos srityje; palankiai vertina Singapūro nuolatinį bendradarbiavimą, nepaisant minėto uždelsimo, ir ragina, kad susitarimas įsigaliotų nedelsiant, kai tik jį ratifikuos Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, jog labai svarbu, kad ES išliktų atviros ir taisyklėmis grindžiamos prekybos sistemos lydere, ir palankiai vertina tai, kad praėjus 10 metų nuo derybų pradžios ES ir Singapūro LPS dabar yra svarbus šio tikslo aspektas; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai megzti ryšius su kitais pasauliniais partneriais nuolat laikantis plataus užmojo pasaulinės sąžiningos ir atviros prekybos darbotvarkės, atsižvelgiant į patirtį, įgytą sudarant LPS su Singapūru, ir ja remiantis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia šio susitarimo ekonominę ir strateginę svarbą, nes Singapūras yra viso ASEAN regiono centras; mano, kad šis susitarimas yra svarbus postūmis ir bus precedentas siekiant sudaryti prekybos ir investicijų susitarimus su kitomis ASEAN valstybėmis narėmis ir kad jis – tai atspirties taškas siekiant ateityje sudaryti tarpregioninį prekybos susitarimą; taip pat pabrėžia, kad šis susitarimas padės užtikrinti, kad ES eksportuotojai neatsidurtų nepalankioje konkurencinėje padėtyje kitų CPTPP ir RCEP šalių verslo įmonių atžvilgiu; palankiai vertina tai, kad šio susitarimo sudarymas, įgyvendinant ES pasaulinę sąžiningos ir atviros prekybos darbotvarkę, duos didelės naudos ne tik vartotojams, bet ir darbuotojams; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad Singapūras jau panaikino daugelį tarifų ES produktams ir kad šiuo susitarimu, kai jis įsigalios, bus visiškai panaikinta keletas likusių tarifų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad Singapūras panaikins tam tikras priemones, kurios gali sudaryti kliūčių prekybai, pavyzdžiui, automobilių, jų dalių ir elektronikos gaminių dvigubus saugumo bandymus, o dėl to bus supaprastintas ES įmonių prekių eksportas į Singapūrą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad šiuo susitarimu bus suteikta ES įmonėms daugiau galimybių patekti į Singapūro paslaugų rinką, pavyzdžiui, finansų, telekomunikacijų, inžinerijos, architektūros, jūrų transporto ir pašto paslaugų, ir kad toks liberalizavimas grindžiamas teigiamo sąrašo metodu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atsižvelgdamas į finansinių paslaugų liberalizavimą, primena, kad į susitarimą įtraukta rizikos ribojimo išlyga, kuria remdamosi susitarimo šalys gali priimti arba toliau taikyti priemones dėl rizikos ribojimo priežasčių, visų pirma siekdamos apsaugoti indėlininkus ir investuotojus ir užtikrinti susitarimo šalių finansinių sistemų vientisumą bei stabilumą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina tai, kad Singapūras 2017 m. birželio 21 d. pasirašė daugiašalį kompetentingų institucijų susitarimą dėl automatinio keitimosi informacija mokesčių tikslais pasaulinio standarto įgyvendinimo ir kad 2017 m. birželio 30 d. jis pranešė EBPO apie ketinimą pagal tą susitarimą pradėti automatinį keitimąsi su visomis ES valstybėmis narėmis, dėl kurių nebuvo sudarytas dvišalis susitarimas tuo pačiu tikslu; pažymi, kad Singapūras, nors jį ir kritikavo kai kurios NVO dėl mokesčių paskatų siūlymo įmonėms, neįtrauktas į ES elgesio kodekso grupės mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų sąrašo juodąjį sąrašą ar stebėjimo sąrašą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į pagal šį susitarimą užtikrinamą geresnę prieigą prie Singapūro viešųjų pirkimų rinkos, palyginti su Sutarties dėl viešųjų pirkimų nuostatomis; pabrėžia, kad sudarant viešųjų pirkimų sutartis reikėtų taip pat atsižvelgti į socialinius ir aplinkosaugos kriterijus; pabrėžia, kad viešieji pirkimai ES ir Singapūre privalo ir toliau teikti kuo daugiau naudos piliečiams; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina tai, kad Singapūras sutiko sukurti geografinių nuorodų (GN) registravimo sistemą, pagal kurią bus apsaugota apie 190 ES geografinių nuorodų, taip pat numatant galimybę vėliau dar daugiau jų įtraukti; primena, kad 2016 m. ES į Singapūrą eksportavo žemės ūkio maisto produktų už 2,2 mlrd. EUR, ir pažymi, Singapūras yra penkta pagal dydį Azijos rinka eksportuojamiems ES maisto produktams ir gėrimams, teikianti dideles galimybes ES ūkininkams ir žemės ūkio maisto produktų gamintojams; todėl pritaria Singapūro įsipareigojimui šiame susitarime ir toliau taikyti nulinius tarifus žemės ūkio maisto produktams ir nustatyti sistemą, pagal kurią būtų sertifikuojamos ES mėsos gamybos įmonės, siekiančios eksportuoti į Singapūrą; tačiau apgailestauja, kad susitarimu nesuteikiama automatinė apsauga 196 ES geografinėms nuorodoms, įtrauktoms į intelektinės nuosavybės teisių skyriaus priedą, ir kad visos geografinės nuorodos, neatsižvelgiant į kilmę, pagal Singapūre nustatytą registravimo procedūrą turės būti tikrinamos ir joms bus taikoma paskelbimo (o prireikus ir prieštaravimo) procedūra tam, kad būtų apsaugotos; pabrėžia, kad įgyvendinimo teisės aktas dėl geografinių nuorodų, kuriuo sukuriamas Singapūro geografinių nuorodų registras ir nustatoma geografinių nuorodų registravimo procedūra, įsigalios Parlamentui ratifikavus susitarimą; ragina Singapūro valdžios institucijas nedelsiant pradėti rengti registravimo procedūrą ir sparčiai sukurti registrą, taip pat užtikrinti jo veikimą iš karto, kai Parlamentas ratifikuos susitarimą; ragina Komisiją toliau intensyviai bendradarbiauti su Singapūro valdžios institucijomis siekiant užtikrinti, kad kuo daugiau ES geografinių nuorodų būtų apsaugota laikantis LPS nustatytų apsaugos sąlygų, netaikant jokių išimčių ar apribojimų (įskaitant priedus ar išnašas); |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad susitarimu pripažįstama valstybių narių teisė visais lygmenimis apibrėžti ir teikti viešąsias paslaugas ir kad pagal susitarimą neužkertamas kelias valdžios institucijoms bet kokias privatizuotas paslaugas vėl grąžinti į viešąjį sektorių; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad susitarime užtikrinama ES teisė išlaikyti ir taikyti savo standartus visoms ES parduodamoms prekėms ir paslaugoms, taigi visu importu iš Singapūro turi būti paisoma ES standartų; pabrėžia, kad ES standartai niekada neturėtų būti laikomi prekybos kliūtimis, ir atkreipia dėmesį į šių standartų propagavimo pasauliniu lygmeniu svarbą; pabrėžia, kad jokiomis susitarimo nuostatomis neturėtų būti užkirstas kelias taikyti atsargumo principą, kaip nustatyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia vertybėmis pagrįstos ir atsakingos prekybos politikos svarbą ir būtinybę skatinti darnų vystymąsi; todėl palankiai vertina tai, kad abi susitarimo šalys prekybos ir darnaus vystymosi skyriuje įsipareigojo užtikrinti aukštą aplinkos ir darbo apsaugos lygį ir kad todėl šis susitarimas gali būti laikomas pažangiu prekybos susitarimu; pažymi, kad į susitarimą taip pat įtrauktas skyrius dėl netarifinių kliūčių atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos srityje; atkreipia dėmesį į tai, kad ES ir Singapūro susitarimas galėtų būti kovos su klimato kaita priemonė ir galėtų paspartinti bei sustiprinti veiksmus ir investicijas, kurių reikia siekiant, kad ateityje būtų taikomos mažo anglies dioksido kiekio technologijos; ragina ES ir Singapūrą imtis visų būtinų veiksmų, kad būtų pasiekti darnaus vystymosi tikslai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena, kad susitarimo šalys įsipareigojo nepertraukiamai siekti ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas; atkreipia dėmesį į iki šiol Singapūro vyriausybės pateiktą informaciją apie tai, kaip ji laikosi trijų negyvendintų pagrindinių TDO konvencijų, t. y. dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo, dėl diskriminacijos ir dėl priverstinio darbo, ir ragina Singapūrą toliau bendradarbiauti su TDO siekiant visapusiško suderinimo su jų turiniu bei galutinio ratifikavimo per pagrįstą laikotarpį; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina įsipareigojimą veiksmingai įgyvendinti daugiašalius aplinkos apsaugos susitarimus, pavyzdžiui, Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos, ir užtikrinti tvarų miškų bei žuvininkystės valdymą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad bendradarbiavimas reguliavimo srityje yra savanoriškas ir kad dėl jo jokiu būdu neturėtų būti ribojama teisė reguliuoti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina susitarimo šalis visapusiškai pasinaudoti bendradarbiavimo gyvūnų gerovės srityje nuostatomis ir kuo greičiau po LPS įsigaliojimo sudaryti bendrą darbo grupę, kuri susitartų dėl veiksmų plano, skirto atitinkamiems sektoriams, pvz., žuvų gerovei akvakultūros srityje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, jog labai svarbu, kad pilietinė visuomenė ir socialiniai partneriai dalyvautų stebint susitarimo įgyvendinimą, ir ragina, įsigaliojus susitarimui, skubiai sukurti vietos patarėjų grupes, kurios proporcingai atstovautų pilietinei visuomenei; ragina Komisiją skirti pakankamą finansavimą siekiant sudaryti joms sąlygas veiksmingai dirbti ir teikti paramą, kad būtų užtikrintas konstruktyvus pilietinės visuomenės dalyvavimas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad ES ir Singapūro partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime (PBS) numatyta galimybė ES laikinai sustabdyti LPS, jei Singapūras pažeistų pagrindines žmogaus teises; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją kuo greičiau tinkamai pasinaudoti susitarimo bendrosios peržiūros nuostata, kad būtų sustiprintas darbo ir aplinkos nuostatų taikymas, be kitų įvairių įgyvendinimo užtikrinimo metodų kraštutiniu atveju apsvarstant sankcijų mechanizmo taikymą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos išorės veiksmų tarnyba, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Singapūro Respublikos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  OL C 101, 2018 3 16, p. 30.

(2)  OL C 35, 2018 1 31, p. 21.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0088.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/346 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/346

---

P8_TA(2019)0090

ES ir Singapūro investicijų apsaugos susitarimas ***

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 449/45)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07979/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07979/2018),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimo projektą (07980/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimo projektą (07980/2018),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0447/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0447/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 13 d. ne teisėkūros rezoliuciją (2) dėl sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 13 d. ne teisėkūros rezoliuciją (2) dėl sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A8-0054/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A8-0054/2019),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Singapūro Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  2017 m. gegužės 16 d. Teisingumo Teismo nuomonė Nr. 2/15, ECLI:EU:C:2017:376.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0091.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/347 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/347

---

P8_TA(2019)0091

ES ir Singapūro investicijų apsaugos susitarimas (rezoliucija)

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095M(NLE))

(2020/C 449/46)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07979/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07979/2018),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimo projektą (07980/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimo projektą (07980/2018),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnio 4 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0447/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnio 4 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0447/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. balandžio 23 d. derybinius nurodymus dėl laisvosios prekybos susitarimo (LPS) su Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) valstybėmis narėmis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. balandžio 23 d. derybinius nurodymus dėl laisvosios prekybos susitarimo (LPS) su Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) valstybėmis narėmis,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą vykdyti dvišales derybas dėl LPS su atskiromis ASEAN valstybėmis narėmis, pradedant nuo Singapūro, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą vykdyti dvišales derybas dėl LPS su atskiromis ASEAN valstybėmis narėmis, pradedant nuo Singapūro,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl būsimosios Europos tarptautinės investicijų politikos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl būsimosios Europos tarptautinės investicijų politikos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 12 d. pradinių derybinių nurodymų pakeitimus, siekiant suteikti Komisijai įgaliojimus derėtis dėl investicijų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 12 d. pradinių derybinių nurodymų pakeitimus, siekiant suteikti Komisijai įgaliojimus derėtis dėl investicijų,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1219/2012, kuriuo nustatoma valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliams investicijų susitarimams skirta pereinamojo laikotarpio tvarka (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1219/2012, kuriuo nustatoma valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliams investicijų susitarimams skirta pereinamojo laikotarpio tvarka (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl naujos perspektyvios ir novatoriškos ateities strategijos dėl prekybos ir investicijų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl naujos perspektyvios ir novatoriškos ateities strategijos dėl prekybos ir investicijų (3),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę vykdant procedūrą 2/15 (4), kurią pateikti 2015 m. liepos 10 d. paprašė Komisija pagal SESV 218 straipsnio 11 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę vykdant procedūrą 2/15 (4), kurią pateikti 2015 m. liepos 10 d. paprašė Komisija pagal SESV 218 straipsnio 11 dalį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl ES indėlio rengiant JT teisiškai privalomą žmogaus teisių priemonę tarptautinėms bendrovėms ir kitoms tarptautinio pobūdžio verslo įmonėms (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl ES indėlio rengiant JT teisiškai privalomą žmogaus teisių priemonę tarptautinėms bendrovėms ir kitoms tarptautinio pobūdžio verslo įmonėms (5),

| — | atsižvelgdamas į JT Tarptautinės prekybos teisės komisijos (UNCITRAL) sutartimis grindžiamo investuotojų ir valstybių arbitražo skaidrumo taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Tarptautinės prekybos teisės komisijos (UNCITRAL) sutartimis grindžiamo investuotojų ir valstybių arbitražo skaidrumo taisykles,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir visų pirma į jos V antraštinę dalį dėl Sąjungos išorės veiksmų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir visų pirma į jos V antraštinę dalį dėl Sąjungos išorės veiksmų,

| — | atsižvelgdamas į SESV, ypač į jos penktąją dalį, šios dalies I, II ir V antraštines dalis, visų pirma 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčiu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV, ypač į jos penktąją dalį, šios dalies I, II ir V antraštines dalis, visų pirma 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčiu,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 13 d. teisėkūros rezoliuciją (6) dėl sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 13 d. teisėkūros rezoliuciją (6) dėl sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8-0049/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8-0049/2019),

| A. | kadangi ES ir Singapūras laikosi bendrų pagrindinių vertybių, įskaitant demokratiją, teisinę valstybę, pagarbą žmogaus teisėms, kultūrų ir kalbų įvairovę ir tvirtą įsipareigojimą užtikrinti taisyklėmis grindžiamą prekybą pagal daugiašalę prekybos sistemą; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir Singapūras laikosi bendrų pagrindinių vertybių, įskaitant demokratiją, teisinę valstybę, pagarbą žmogaus teisėms, kultūrų ir kalbų įvairovę ir tvirtą įsipareigojimą užtikrinti taisyklėmis grindžiamą prekybą pagal daugiašalę prekybos sistemą;

| B. | kadangi ES yra pagrindinė tiesioginių užsienio investicijų gavėja ir šaltinis visame pasaulyje; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES yra pagrindinė tiesioginių užsienio investicijų gavėja ir šaltinis visame pasaulyje;

| C. | kadangi Singapūras yra aštuntas (o ASEAN regione – pirmas) pagal dydį ES tiesioginių užsienio investicijų tikslas; |
| --- | --- |

C.

kadangi Singapūras yra aštuntas (o ASEAN regione – pirmas) pagal dydį ES tiesioginių užsienio investicijų tikslas;

| D. | kadangi Pietryčių Azijoje Singapūras neabejotinai yra didžiausias ES partneris: jam tenka šiek tiek mažiau nei trečdalis ES ir ASEAN prekybos prekėmis ir paslaugomis ir beveik du trečdaliai visų investicijų tarp šių dviejų regionų; kadangi daugiau kaip 10 000 Europos įmonių turi savo regioninius biurus Singapūre ir įprastai veikia teisinio saugumo ir tikrumo sąlygomis; |
| --- | --- |

D.

kadangi Pietryčių Azijoje Singapūras neabejotinai yra didžiausias ES partneris: jam tenka šiek tiek mažiau nei trečdalis ES ir ASEAN prekybos prekėmis ir paslaugomis ir beveik du trečdaliai visų investicijų tarp šių dviejų regionų; kadangi daugiau kaip 10 000 Europos įmonių turi savo regioninius biurus Singapūre ir įprastai veikia teisinio saugumo ir tikrumo sąlygomis;

| E. | kadangi Singapūras yra svarbiausia iš Europos investicijų Azijoje vietų, o dvišalių investicijų srautai 2016 m. pasiekė 256 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

E.

kadangi Singapūras yra svarbiausia iš Europos investicijų Azijoje vietų, o dvišalių investicijų srautai 2016 m. pasiekė 256 mlrd. EUR;

| F. | kadangi šiuo metu galioja daugiau kaip 3 000 tarptautinių investicijų sutarčių, o ES valstybės narės yra apie 1 400 sutarčių šalys; |
| --- | --- |

F.

kadangi šiuo metu galioja daugiau kaip 3 000 tarptautinių investicijų sutarčių, o ES valstybės narės yra apie 1 400 sutarčių šalys;

| G. | kadangi šis susitarimas yra pirmasis vien tik investicijų apsaugos susitarimas, sudarytas tarp ES ir trečiosios valstybės, pasibaigus institucijų diskusijoms dėl naujos ES LPS struktūros, remiantis 2017 m. gegužės 16 d. Teisingumo Teismo nuomone 2/15; |
| --- | --- |

G.

kadangi šis susitarimas yra pirmasis vien tik investicijų apsaugos susitarimas, sudarytas tarp ES ir trečiosios valstybės, pasibaigus institucijų diskusijoms dėl naujos ES LPS struktūros, remiantis 2017 m. gegužės 16 d. Teisingumo Teismo nuomone 2/15;

| H. | kadangi, atsižvelgdamas į naują ES požiūrį į investicijų apsaugą ir jos vykdymo užtikrinimo mechanizmą – investicinių teismų sistemą, 2017 m. Singapūras pritarė tam, kad būtų persvarstytos investicijų apsaugos nuostatos, dėl kurių susitarta 2014 m., taip vėl pradėdamas derybas dėl baigto sudaryti susitarimo; |
| --- | --- |

H.

kadangi, atsižvelgdamas į naują ES požiūrį į investicijų apsaugą ir jos vykdymo užtikrinimo mechanizmą – investicinių teismų sistemą, 2017 m. Singapūras pritarė tam, kad būtų persvarstytos investicijų apsaugos nuostatos, dėl kurių susitarta 2014 m., taip vėl pradėdamas derybas dėl baigto sudaryti susitarimo;

| I. | kadangi susitarimas grindžiamas investicijų apsaugos nuostatomis, įtrauktomis į ES ir Kanados išsamų ekonomikos ir prekybos susitarimą (IEPS), kurį Parlamentas ratifikavo 2017 m. vasario 15 d.; |
| --- | --- |

I.

kadangi susitarimas grindžiamas investicijų apsaugos nuostatomis, įtrauktomis į ES ir Kanados išsamų ekonomikos ir prekybos susitarimą (IEPS), kurį Parlamentas ratifikavo 2017 m. vasario 15 d.;

| J. | kadangi 2017 m. rugsėjo 6 d. Belgija paprašė Teisingumo Teismo pateikti nuomonę dėl IEPS nuostatų dėl investicinių teismų sistemos suderinamumo su ES sutartimis; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2017 m. rugsėjo 6 d. Belgija paprašė Teisingumo Teismo pateikti nuomonę dėl IEPS nuostatų dėl investicinių teismų sistemos suderinamumo su ES sutartimis;

| K. | kadangi išsivysčiusios ekonomikos šalys su tinkamai veikiančiomis teismų sistemomis laiko investuotojų ir valstybių ginčų sprendimo mechanizmus ne tokiais svarbiais, nors taikant šiuos mechanizmus galima užtikrinti, kad ginčai būtų išspręsti greičiau; kadangi vis dėlto nepriklausomo daugiašalio investicinių ginčų teismo įsteigimas padidintų pasitikėjimą sistema ir teisinį tikrumą; |
| --- | --- |

K.

kadangi išsivysčiusios ekonomikos šalys su tinkamai veikiančiomis teismų sistemomis laiko investuotojų ir valstybių ginčų sprendimo mechanizmus ne tokiais svarbiais, nors taikant šiuos mechanizmus galima užtikrinti, kad ginčai būtų išspręsti greičiau; kadangi vis dėlto nepriklausomo daugiašalio investicinių ginčų teismo įsteigimas padidintų pasitikėjimą sistema ir teisinį tikrumą;

| L. | kadangi susitarimu bus pakeistos galiojančios dvišalės 13 ES valstybių narių ir Singapūro investicijų sutartys, į kurias neįtrauktas naujas ES požiūris į investicijų apsaugą ir jos vykdymo užtikrinimo mechanizmas (investicinių teismų sistema); |
| --- | --- |

L.

kadangi susitarimu bus pakeistos galiojančios dvišalės 13 ES valstybių narių ir Singapūro investicijų sutartys, į kurias neįtrauktas naujas ES požiūris į investicijų apsaugą ir jos vykdymo užtikrinimo mechanizmas (investicinių teismų sistema);

| M. | kadangi susitarimo šalys yra įsipareigojusios siekti sukurti daugiašalį investicinių ginčų sprendimo teismą, o tai yra iniciatyva, kurią tvirtai remia Parlamentas; |
| --- | --- |

M.

kadangi susitarimo šalys yra įsipareigojusios siekti sukurti daugiašalį investicinių ginčų sprendimo teismą, o tai yra iniciatyva, kurią tvirtai remia Parlamentas;

| N. | kadangi 2018 m. kovo 20 d. Taryba priėmė derybinius nurodymus, kuriais Komisija įgaliojama ES vardu vesti derybas dėl konvencijos, kuria įsteigiamas daugiašalis investicinių ginčų sprendimo teismas; kadangi šie derybiniai nurodymai paskelbti viešai; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2018 m. kovo 20 d. Taryba priėmė derybinius nurodymus, kuriais Komisija įgaliojama ES vardu vesti derybas dėl konvencijos, kuria įsteigiamas daugiašalis investicinių ginčų sprendimo teismas; kadangi šie derybiniai nurodymai paskelbti viešai;

| O. | kadangi ES sudarė panašų investicijų apsaugos susitarimą su Vietnamu, kurį Komisija priėmė 2018 m. spalio 17 d.; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES sudarė panašų investicijų apsaugos susitarimą su Vietnamu, kurį Komisija priėmė 2018 m. spalio 17 d.;

| 1. | teigiamai vertina naują ES požiūrį į investicijų apsaugą ir jos vykdymo užtikrinimo mechanizmą (investicinių teismų sistemą), kuriuo pakeičiamas tiek kontraversiškas investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo mechanizmas (angl. ISDS), pašalinant kai kuriuos jo proceso trūkumus, tiek individualūs metodai, kuriais vadovaujasi ES valstybės narės pagal galiojančias dvišales investicijų sutartis (DIS); |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, jog labai svarbu, kad susitarimu bus užtikrinta aukšto lygio investicijų apsauga, skaidrumas ir atskaitomybė, kartu užtikrinant abiejų susitarimo šalių teisę reguliuoti visais valdžios lygmenimis ir siekti teisėtų viešosios politikos tikslų, pvz., visuomenės sveikatos ir aplinkos apsaugos tikslų; pabrėžia, kad jeigu viena susitarimo šalis reguliuos taip, kad šis reguliavimas neigiamai paveiks investiciją arba pažeis investuotojo pelno lūkesčius, tai savaime nereikš, kad pažeidžiami investicijų apsaugos standartai, ir dėl to nereikės jokios kompensacijos; pabrėžia, kad šis susitarimas jokiu būdu neturi riboti socialinių partnerių autonomijos ir profesinių sąjungų teisių; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad susitarimu užtikrinama, kad ES investuotojai Singapūre nebus diskriminuojami, palyginti su Singapūro investuotojais, taip pat jie bus tinkamai apsaugoti nuo neteisėto nusavinimo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad pagal investicinių teismų sistemą numatoma įsteigti Nuolatinę pirmosios instancijos investicinių ginčų sprendimo kolegiją ir Apeliacinę ginčų sprendimo kolegiją, kurių nariai turėtų panašią kvalifikaciją kaip Tarptautinio Teisingumo Teismo nariai, įskaitant tarptautinės viešosios teisės, o ne tik komercinės teisės, praktinę patirtį, ir turėtų atitikti griežtas nepriklausomumo, sąžiningumo ir etiško elgesio taisykles, taikant privalomą elgesio kodeksą, kuris būtų parengtas tam, kad būtų išvengta interesų konfliktų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teigiamai vertina tai, kad skaidrumo taisyklės bus taikomos kolegijų procesams, teismų bylų dokumentai bus skelbiami viešai ir teismų posėdžiai bus vieši; mano, kad didesnis skaidrumas padės užtikrinti visuomenės pasitikėjimą sistema; be to, palankiai vertina aiškumą, susijusį su priežastimis, dėl kurių investuotojas gali pateikti skundą, nes taip užtikrinamas papildomas proceso skaidrumas ir sąžiningumas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad trečiosioms šalims, pvz., darbo ir aplinkosaugos organizacijoms, nesuteiktas teisnumas kolegijos procesuose ir todėl jos negali dalyvauti kaip susijusios šalys, siekdamos užtikrinti investuotojų įsipareigojimų vykdymą, tačiau jos gali prisidėti prie investicinių teismų sistemos procesų pasitelkdamos amicus curiae pranešimus; pabrėžia, kad investicinių ginčų teismas vis dar sudaro atskirą sistemą, skirtą tik užsienio investuotojams; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad palankesnio teisinio reglamentavimo ieškojimas turi būti neįmanomas ir kad turi būti išvengta vienu metu iškeliamų kelių bylų ir lygiagrečių teisminių nagrinėjimų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad susitarimas iš esmės grindžiamas IEPS numatytomis investicijų apsaugos nuostatomis, nes į jį jo sudarymo metu įtraukiamos nuostatos dėl buvusių teisėjų prievolių, elgesio kodekso, kad būtų išvengta interesų konfliktų, ir dėl visapusiškai veikiančios Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teigiamai vertina Singapūro įsipareigojimą įsteigti daugiašalį investicinių ginčų sprendimo teismą – viešą ir nepriklausomą tarptautinį teismą, kuriam bus suteiktos galios nagrinėti investuotojų ir valstybių, kurios pritars jo jurisdikcijai dėl savo dvišalių investicijų sutarčių, ginčus dėl investicijų ir kurio pagrindinis tikslas turi būti reformuoti ir pakeisti dabartinę nesubalansuotą, brangią ir fragmentišką investicijų apsaugos tvarką; mano, kad susitarimas yra esminis žingsnis siekiant šio tikslo; ragina Komisiją ir toliau dėti pastangas siekiant padėti trečiosioms šalims kuo greičiau įsteigti daugiašalį investicinių ginčų sprendimo teismą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teigiamai vertina Tarybos sprendimą viešai paskelbti 2018 m. kovo 20 d. derybinį nurodymą dėl daugiašalio investicinių ginčų sprendimo teismo ir ragina Tarybą viešai paskelbti visus ankstesnius ir būsimus prekybos ir investicinių susitarimų derybinius nurodymus iškart kai jie patvirtinami, kad būtų galima padidinti skaidrumą ir sustiprinti visuomenės vykdomą kontrolę; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad šiuo susitarimu bus pakeistos esamos 13 ES valstybių narių ir Singapūro DIS ir taip bus užtikrintas didesnis nei DIS teikiamas suderinamumas, nes DIS grindžiamos pasenusiomis investicijų apsaugos nuostatomis ir į jas įtraukta prieštaringai vertinama investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo tvarka; pabrėžia, kad šio susitarimu taip pat bus sukurtos naujos teisės, susijusios su investuotojų skundais likusiose 15 valstybių narių; pabrėžia, kad funkciniai nacionaliniai teismai yra pagrindinė investuotojų ginčų sprendimo galimybė, tačiau mano, kad susitarimas yra svarbus žingsnis siekiant reformuoti pasaulines investicijų apsaugos ir ginčų sprendimo taisykles; |
| --- | --- |

11.

| 12. | apgailestauja, kad trūksta nuostatų dėl investuotojų atsakomybės, ir šiomis aplinkybėmis pabrėžia įmonių socialinės atsakomybės svarbą; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę priimti teisės aktus, panašius į tuos, kurie susiję su konflikto zonų naudingosiomis iškasenomis ir mediena, taip pat, pvz., drabužių pramone; pabrėžia EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų svarbą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad nėra visuotinio požiūrio į tai, kaip bendrovės laikosi žmogaus teisių teisės aktų, ir kad trūksta teisių gynimo priemonių; atkreipia dėmesį į Neribotos sudėties tarpvyriausybinės darbo grupės tarptautinių korporacijų ir kitų verslo įmonių klausimams, susijusiems su žmogaus teisėmis, spręsti inicijuotą darbą Jungtinėse Tautose dėl privalomos JT priemonės sukūrimo; ragina Komisiją ir ES valstybes nares konstruktyviai dalyvauti šioje iniciatyvoje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją toliau tęsti savo darbą siekiant užtikrinti didesnes galimybes, visų pirma MVĮ ir mažesnėms įmonėms, pasinaudoti investicinių teismų sistema; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją ir Singapūrą susitarti dėl griežtesnių sankcijų, taikomų tuomet, kai kolegijų narys nesilaiko elgesio kodekso, ir užtikrinti, kad jos būtų nustatytos iš karto, kai įsigalios šis susitarimas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad patvirtinus šį susitarimą ES turės didesnį sverto poveikį derėtis dėl panašių susitarimų su kitomis ASEAN šalimis, siekiant nustatyti panašias taisykles dėl investicijų apsaugos visame regione; |
| --- | --- |

16.

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos išorės veiksmų tarnybai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Singapūro Respublikos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OL C 296 E, 2012 10 2, p. 34.

(2)  OL L 351, 2012 12 20, p. 40.

(3)  OL C 101, 2018 3 16, p. 30.

(4)  Teisingumo Teismo 2017 m. gegužės 16 d. nuomonė Nr. 2/15, ECLI:EU:C:2017:376.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0382.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0090.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/351 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/351

---

P8_TA(2019)0092

ES ir Singapūro partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas ***

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 449/47)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (15375/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (15375/2018),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo projektą (08224/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo projektą (08224/2014),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 212 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0026/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 212 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0026/2019),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 13 d. (1) ne teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 13 d. (1) ne teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0020/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0020/2019),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Singapūro Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0093.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/352 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/352

---

P8_TA(2019)0093

ES ir Singapūro partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas (rezoliucija)

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403M(NLE))

(2020/C 449/48)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (15375/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (15375/2018),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo projektą (08224/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo projektą (08224/2014),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 212 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies a punktą (C8-0026/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 212 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies a punktą (C8-0026/2019),

| — | atsižvelgdamas į ES ir Singapūro partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (PBS), pasirašytą Briuselyje 2018 m. spalio 19 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Singapūro partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (PBS), pasirašytą Briuselyje 2018 m. spalio 19 d.,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Singapūro laisvosios prekybos susitarimą ir investicijų apsaugos susitarimą, pasirašytus Briuselyje 2018 m. spalio 19 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Singapūro laisvosios prekybos susitarimą ir investicijų apsaugos susitarimą, pasirašytus Briuselyje 2018 m. spalio 19 d.,

| — | atsižvelgdamas į 1980 m. kovo mėn. pasirašytą ASEAN ir EEB bendradarbiavimo susitarimą, kuris yra ES ir ASEAN santykių teisinis pagrindas (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1980 m. kovo mėn. pasirašytą ASEAN ir EEB bendradarbiavimo susitarimą, kuris yra ES ir ASEAN santykių teisinis pagrindas (1),

| — | atsižvelgdamas į 12-ąjį ES ir Azijos (ASEM) aukščiausiojo lygio susitikimą, įvykusį 2018 m. spalio 18–19 d. Briuselyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 12-ąjį ES ir Azijos (ASEM) aukščiausiojo lygio susitikimą, įvykusį 2018 m. spalio 18–19 d. Briuselyje,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 23 d. Singapūre vykusį 10-ąjį ES ir Singapūro tarpparlamentinį susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 23 d. Singapūre vykusį 10-ąjį ES ir Singapūro tarpparlamentinį susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai paskelbtą visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai paskelbtą visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 15 d. Tarybos patvirtintas ES užsienio ir saugumo politikos Rytų Azijoje gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 15 d. Tarybos patvirtintas ES užsienio ir saugumo politikos Rytų Azijoje gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 28 d. Tarybos išvadas dėl sustiprinto ES bendradarbiavimo saugumo srityje Azijoje ir su Azija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 28 d. Tarybos išvadas dėl sustiprinto ES bendradarbiavimo saugumo srityje Azijoje ir su Azija,

| — | atsižvelgdamas į ES strategiją dėl glaudesnių Europos ir Azijos sąsajų, grindžiamą tvariu junglumu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES strategiją dėl glaudesnių Europos ir Azijos sąsajų, grindžiamą tvariu junglumu,

| — | atsižvelgdamas į savo naujausias rezoliucijas dėl ASEAN, visų pirma, į 2017 m. spalio 3 d. rezoliuciją dėl ES politinių santykių su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN) (2) ir 2014 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl ES ir ASEAN santykių ateities (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo naujausias rezoliucijas dėl ASEAN, visų pirma, į 2017 m. spalio 3 d. rezoliuciją dėl ES politinių santykių su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN) (2) ir 2014 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl ES ir ASEAN santykių ateities (3),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 13 d. teisėkūros rezoliuciją (4) dėl sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 13 d. teisėkūros rezoliuciją (4) dėl sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0023/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0023/2019),

| A. | kadangi ES ir Singapūro santykiai tęsiasi jau keletą dešimtmečių ir yra grindžiami ilga draugyste ir glaudžiais istoriniais, politiniais ir ekonominiais ryšiais; kadangi dvišalė partnerystė grindžiama bendromis vertybėmis ir įsipareigojimu siekti taikaus ir klestinčio pasaulio; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir Singapūro santykiai tęsiasi jau keletą dešimtmečių ir yra grindžiami ilga draugyste ir glaudžiais istoriniais, politiniais ir ekonominiais ryšiais; kadangi dvišalė partnerystė grindžiama bendromis vertybėmis ir įsipareigojimu siekti taikaus ir klestinčio pasaulio;

| B. | kadangi ES ir Singapūro partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (PBS) šalys dar kartą patvirtina savo pagarbą demokratijos principams, teisinės valstybės principui, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, nustatytoms Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose taikomuose tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES ir Singapūro partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (PBS) šalys dar kartą patvirtina savo pagarbą demokratijos principams, teisinės valstybės principui, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, nustatytoms Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose taikomuose tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose;

| C. | kadangi Singapūras yra Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN), kuri 2017 m. šventė savo 40-ąsias metines, narys steigėjas; |
| --- | --- |

C.

kadangi Singapūras yra Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN), kuri 2017 m. šventė savo 40-ąsias metines, narys steigėjas;

| D. | kadangi 2018 m., Singapūrui pirmininkaujant Pietryčių Azijos valstybių asociacijai (ASEAN) ir vadovaujantis šūkiu „Atsparumas ir novatoriškumas“, Singapūre surengti du ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimai ir tokiomis pradėtomis iniciatyvomis, kaip antai, ASEAN jaunimo stipendija, skatinta ASEAN vienybė, saugumas ir ekonominis bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2018 m., Singapūrui pirmininkaujant Pietryčių Azijos valstybių asociacijai (ASEAN) ir vadovaujantis šūkiu „Atsparumas ir novatoriškumas“, Singapūre surengti du ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimai ir tokiomis pradėtomis iniciatyvomis, kaip antai, ASEAN jaunimo stipendija, skatinta ASEAN vienybė, saugumas ir ekonominis bendradarbiavimas;

| E. | kadangi Singapūras yra artimas Jungtinių Amerikos Valstijų sąjungininkas, su kuriuo 2003 m. sudarė laisvosios prekybos susitarimą, ir mano, kad jis būtinas siekiant užtikrinti saugumą, stabilumą ir pusiausvyrą Azijos ir Ramiojo vandenyno regione; |
| --- | --- |

E.

kadangi Singapūras yra artimas Jungtinių Amerikos Valstijų sąjungininkas, su kuriuo 2003 m. sudarė laisvosios prekybos susitarimą, ir mano, kad jis būtinas siekiant užtikrinti saugumą, stabilumą ir pusiausvyrą Azijos ir Ramiojo vandenyno regione;

| F. | kadangi 2017 m. Singapūras užėmė 9 vietą pagal JT vystymosi programos žmogaus socialinės raidos indeksą; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2017 m. Singapūras užėmė 9 vietą pagal JT vystymosi programos žmogaus socialinės raidos indeksą;

| G. | kadangi pagal organizacijos „Transparency International“ 2017 m. paskelbtą korupcijos suvokimo indeksą Singapūras užėmė 6 vietą, taigi yra viena iš mažiausiai korumpuotų šalių pasaulyje; |
| --- | --- |

G.

kadangi pagal organizacijos „Transparency International“ 2017 m. paskelbtą korupcijos suvokimo indeksą Singapūras užėmė 6 vietą, taigi yra viena iš mažiausiai korumpuotų šalių pasaulyje;

| H. | kadangi 2018 m. vasario mėn. įvyko pirmasis ES ir ASEAN jaunųjų lyderių forumas; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2018 m. vasario mėn. įvyko pirmasis ES ir ASEAN jaunųjų lyderių forumas;

| I. | kadangi dėl miško gaisrų kaimyninėse šalyse, daugiausia kilusių dėl tyčinio deginimo siekiant paruošti žemę alyvpalmių auginimui ir medienos plantacijoms, Singapūre užfiksuotas rekordinis taršos lygis; |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl miško gaisrų kaimyninėse šalyse, daugiausia kilusių dėl tyčinio deginimo siekiant paruošti žemę alyvpalmių auginimui ir medienos plantacijoms, Singapūre užfiksuotas rekordinis taršos lygis;

| J. | kadangi pagal Singapūro Konstituciją garantuojamos teisės į saviraiškos, taikių susirinkimų ir asociacijų laisvę, tačiau jos vis dėlto griežtai ribojamos dėl priežasčių, susijusių su saugumu, viešosios tvarkos apsauga, morale, parlamentinėmis privilegijomis ir rasine bei religine harmonija; kadangi Singapūras pagal 2018 m. pasaulio spaudos laisvės indeksą užima 151-ą vietą iš 180; kadangi Singapūro teisės aktai dėl paniekos, kurstymo maištauti ir šmeižto naudojami prieš aktyvistus, tinklaraštininkus ir žiniasklaidą siekiant varžyti kritišką nuomonę; |
| --- | --- |

J.

kadangi pagal Singapūro Konstituciją garantuojamos teisės į saviraiškos, taikių susirinkimų ir asociacijų laisvę, tačiau jos vis dėlto griežtai ribojamos dėl priežasčių, susijusių su saugumu, viešosios tvarkos apsauga, morale, parlamentinėmis privilegijomis ir rasine bei religine harmonija; kadangi Singapūras pagal 2018 m. pasaulio spaudos laisvės indeksą užima 151-ą vietą iš 180; kadangi Singapūro teisės aktai dėl paniekos, kurstymo maištauti ir šmeižto naudojami prieš aktyvistus, tinklaraštininkus ir žiniasklaidą siekiant varžyti kritišką nuomonę;

| K. | kadangi Singapūre vis dar taikoma mirties bausmė; kadangi po trumpo laikotarpio, per kurį nevykdytos mirties bausmės, nuo 2014 m. didėja įvykdytų mirties bausmių skaičius; |
| --- | --- |

K.

kadangi Singapūre vis dar taikoma mirties bausmė; kadangi po trumpo laikotarpio, per kurį nevykdytos mirties bausmės, nuo 2014 m. didėja įvykdytų mirties bausmių skaičius;

| L. | kadangi griežtai ribojamos Singapūro LGBTI bendruomenės teisės; kadangi dviejų vyrų lytiniai santykiai laisva valia yra neteisėti ir už juos skiriama bausmė siekia iki dviejų metų kalėjimo; kadangi tos pačios lyties santykiai nepripažįstami pagal Singapūro teisės aktus; |
| --- | --- |

L.

kadangi griežtai ribojamos Singapūro LGBTI bendruomenės teisės; kadangi dviejų vyrų lytiniai santykiai laisva valia yra neteisėti ir už juos skiriama bausmė siekia iki dviejų metų kalėjimo; kadangi tos pačios lyties santykiai nepripažįstami pagal Singapūro teisės aktus;

| M. | kadangi Singapūras dar neratifikavo dviejų pagrindinių TDO konvencijų, t. y. Konvencijos dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo ir Konvencijos dėl diskriminacijos; |
| --- | --- |

M.

kadangi Singapūras dar neratifikavo dviejų pagrindinių TDO konvencijų, t. y. Konvencijos dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo ir Konvencijos dėl diskriminacijos;

ES ir Singapūro partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas

| 1. | palankiai vertina partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymą, nes šis susitarimas yra strategiškai svarbus ir bus teisinis ilgalaikių dvišalių santykių ir įsipareigojimo stiprinti ir plėsti bendradarbiavimą regioniniuose ir tarptautiniuose forumuose, taip pat tokiose srityse, kaip antai, aplinkos apsauga, tarptautinis stabilumas, teisingumas, saugumas ir vystymasis, pagrindas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo teikiamas galimybes naujose bendradarbiavimo srityse, tokiose, kaip antai, žmogaus teisės, teisingumas, laisvė, saugumas ir branduolinių ginklų neplatinimas, taip pat vykdant bendradarbiavimą mokslo ir technologijų srityse, kaip antai, energetika, aplinka, kova su klimato kaita, gamtos išteklių apsauga ir transportas, ypač jūrų ir oro transportas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina bendradarbiavimą žmonių tarpusavio ryšių, informacinės visuomenės, audiovizualinėje ir žiniasklaidos, švietimo ir kultūrinių mainų, užimtumo ir socialinių reikalų, sveikatos priežiūros ir statistikos srityse, nes tai padės įvertinti susitarimo įgyvendinimo pažangą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad PBS kaip pagrindų susitarimas yra politiškai glaudžiai susijęs su laisvosios prekybos susitarimu ir investicijų apsaugos susitarimu ir juos papildo; primena, kad pagal PBS 44 straipsnį numatoma galimybė nevykdyti minėtų susitarimų, jeigu būtų sistemingai ir šiurkščiai pažeidžiami pagrindiniai elementai, įskaitant demokratijos principus, teisinės valstybės principą ir žmogaus teises; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina tai, kad Singapūras 2017 m. birželio 21 d. pasirašė daugiašalį kompetentingų institucijų susitarimą dėl automatinio keitimosi informacija mokesčių tikslais standarto įgyvendinimo ir kad 2017 m. birželio 30 d. jis pranešė EBPO apie savo ketinimą pagal tą susitarimą pradėti automatinius mainus su visomis ES valstybėmis narėmis, su kuriomis nebuvo sudarytas dvišalis susitarimas minėtu tikslu; ragina šalis visapusiškai pasinaudoti PBS nuostatomis dėl bendradarbiavimo mokesčių srityje; |
| --- | --- |

5.

Žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės

| 6. | dar kartą patvirtina būtiną įsipareigojimą ir ryžtą užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms, įskaitant socialines teises, demokratijai, pagrindinėms laisvėms, gerą valdymą ir teisinės valstybės principą ir bendradarbiauti šioje srityje; primena, kad ES, palaikydama santykius su trečiosiomis šalimis, žmogaus teisėms skiria daugiausia dėmesio; ragina Singapūro valdžios institucijas visomis aplinkybėmis užtikrinti pagarbą tarptautinei teisei, demokratijai, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, laikantis JT Chartijos ir Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos, ir mano, kad ES turėtų toliau teikti paramą Singapūrui, skirtą socialinei įtraukčiai, pagarbai žmogaus teisėms ir teisinei valstybei, taikos skatinimui, saugumui ir teismų reformai; palankiai vertina atviras viešas diskusijas dėl neįgyvendinto įstatymo dėl baudimo už tos pačios lyties asmenų santykius persvarstymo ir ragina Singapūro vyriausybę visapusiškai ginti LGBTI bendruomenės teises; primygtinai ragina Singapūro vyriausybę panaikinti teisės aktus, pagal kuriuos baudžiama už tos pačios lyties asmenų lytinius santykius; pabrėžia, kad būtina toliau bendradarbiauti moterų teisių srityje, ir primygtinai ragina Singapūro vyriausybę sudaryti palankesnes sąlygas priimti teisės aktus, kuriais draudžiamos visos moterų diskriminacijos formos ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina ES pradėti dialogą su Singapūro vyriausybe siekiant nedelsiant paskelbti mirties bausmės moratoriumą – tai būtų žingsnis siekiant mirties bausmės panaikinimo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Singapūro vyriausybę saugoti saviraiškos ir susirinkimų laisvę, nes tai pagrindinis gerai veikiančios demokratinės valstybės elementas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina ES užmegzti dialogą su Singapūro valdžios institucijomis, kad šaliai būtų paprasčiau ratifikuoti žmogaus teisių priemones ir pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas; atkreipia dėmesį į tai, kad Singapūras dar neratifikavo Konvencijos dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo ir Konvencijos dėl diskriminacijos ir nepritarė Konvencijai dėl priverstinio darbo; tikisi, kad Singapūras toliau bendradarbiaus su TDO, kad laipsniškai būtų užtikrintas visiškas konvencijų turinio suderinimas ir galiausiai jos būtų ratifikuotos; |
| --- | --- |

9.

ES ir Singapūro santykiai

| 10. | pabrėžia, kad partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymas – tai stipri paskata aktyvesniam ES, Singapūro ir apskritai Pietryčių Azijos regiono bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia tvirtų Singapūro ir ES prekybos ir investicijų santykių politinę vertę; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį į konkrečią ES turimą patirtį institucijų kūrimo, bendrosios rinkos, reguliavimo priemonių suvienodinimo, krizės valdymo, humanitarinės pagalbos ir pagalbos nelaimės atveju, žmogaus teisių ir demokratijos srityse; pabrėžia, kad ES turėtų stiprinti politinius dialogus ir bendradarbiavimą tokiais klausimais, kaip antai, pagrindinės teisės, ir bendros svarbos klausimais, įskaitant teisinę valstybę ir saugumą bei saviraiškos laisvės apsaugą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina tai, kad pagal partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą remiami žmonių tarpusavio ryšiai, pvz., akademinis judumas pagal programą „Erasmus Mundus“, ir sudaromos palankesnės sąlygos tolesniam kultūrinių mainų plėtojimui, siekiant didinti tarpusavio supratimą ir žinias apie atitinkamas kultūras; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į Singapūre įsikūrusio Azijos ir Europos fondo (ASEF), kaip pagrindinės Azijos ir Europos kultūrinių mainų priemonės, vaidmenį; palankiai vertina jo vaidmenį pilietinės visuomenei rūpimus dalykus įtraukiant kaip itin svarbų elementą į ASEM susitikimuose aptariamus klausimus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjungos centras Singapūre, įsteigtas 2009 m. kartu su Singapūro nacionaliniu universitetu ir Nanjango technologijų universitetu, skatina žinias ir supratimą apie ES ir jos politiką ir yra pasaulinio ES kompetencijos centrų tinklo dalis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Singapūro mokslininkus tyrėjus vykdyti bendrus mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus su ES subjektais pagal ES mokslinių tyrimų iniciatyvas, pvz., programą „Horizontas 2020“, ir spręsti bendrus visuotinius uždavinius, susijusius su klimato kaita, aplinka, biotechnologija, sveikata, senėjančia visuomene, energija, gamtos ištekliais ir apsirūpinimo maistu saugumu; |
| --- | --- |

16.

Regioninis ir tarptautinis bendradarbiavimas

| 17. | mano, kad Singapūras yra pagrindinis partneris reaguojant į humanitarines nelaimes Pietryčių Azijoje ir svarbus veikėjas užtikrinant viso regiono politinį stabilumą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | yra susirūpinęs dėl to, kad klimato kaita darys didelį poveikį Singapūrui ir ASEAN regionui; palankiai vertina pozityvų Singapūro indėlį siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir darnaus vystymosi tikslų; palankiai vertina tai, kad 2016 m. rugsėjo 21 d. Singapūras ratifikavo Paryžiaus susitarimą, ir tikisi, kad iki 2030 m. jis įgyvendins suplanuotus išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslus; siekia bendradarbiauti su Singapūru ir ASEAN ir paspartinti Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos įgyvendinimą; pabrėžia, kad reikia teikti paramą Singapūrui ir kitoms ASEAN šalims, kad būtų padidinta biologinės įvairovės, visų pirma koralų rifų, apsauga ir tvarus naudojimas, taip pat kad būtų sistemingai atkuriamos miškų ekosistemos; palankiai vertina Singapūro vaidmenį sprendžiant visam regionui aktualų klausimą, kaip sumažinti miškų naikinimą; primygtinai ragina vykdyti tolesnį ES ir Singapūro bendradarbiavimą siekiant veiksmingai pažaboti miškų gaisrus ir taikyti labiau aplinką tausojančias technologijas transporto ir pastatų srityse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad ES ir ASEAN turi galimybių ir yra suinteresuotos bendradarbiauti, siekdamos sukurti bendrą žiedinės ekonomikos strategiją, ir kad tam yra poreikis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina tai, kad sukurtas ES ir ASEAN jaunųjų lyderių forumas, kuris suteiks galimybę jauniesiems lyderiams iš ES ir ASEAN šalių keistis idėjomis ir kurti santykius, nes tai padės paremti ES ir ASEAN ryšius; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad PBS suteiks galimybę ES padidinti savo indėlį siekiant įgyvendinti bendrus tikslus Indijos ir Ramiojo vandenynų regione; ragina dėti daugiau bendrų pastangų siekiant, kad Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas būtų laisvas ir atviras; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina bendradarbiauti su Singapūru siekiant bendrų interesų, susijusių su ASEAN ir ES junglumo politikos įgyvendinimu; pabrėžia, kad reikia bendradarbiauti įgyvendinant iniciatyvą „Viena juosta, vienas kelias“, kad būtų galima įvykdyti junglumo tikslus ir kriterijus, dėl kurių susitarta paskutiniame ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikime; pakartoja, kad reikia skatinti daugiašalį valdymą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad Singapūras pasisako už Pietryčių Azijos regioninį daugiašališkumą; atkreipia dėmesį į Singapūro vaidmenį ES ir ASEAN tarpregioniniuose diplomatiniuose, ekonominiuose ir instituciniuose dialoguose ir pabrėžia Singapūro paramą regioninei integracijai Pietryčių Azijoje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkreipia dėmesį į strateginę Singapūro padėtį; atkreipia dėmesį į Singapūro indėlį užtikrinant saugumą regione ir pasaulyje; palankiai vertina metinį Azijos aukščiausiojo lygio susitikimą saugumo klausimais, kitaip vadinamą „Shangri-La“ dialogu, kuris nuo 2002 m. Singapūre rengiamas viešbutyje „Shangri-La“; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reiškia didelį susirūpinimą dėl didėjančios įtampos Pietų Kinijos jūroje; ragina ASEAN paspartinti konsultacijas dėl taikaus šiame regione kylančių ginčų ir kontroversijų sprendimo elgesio kodekso ir ES remti šį procesą; primygtinai reikalauja, kad šis klausimas būtų sprendžiamas pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje (UNCLOS) numatytas tarptautinės teisės nuostatas; su pasitenkinimu pažymi, kad Singapūras, reikalavimų nekelianti šalis, paragino šalis spręsti nesutarimus taikiai, laikantis tarptautinės teisės, įskaitant Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina kartu su Singapūru ragina užtikrinti laivybos ir perskridimo laisvę regione ir pabrėžia, kad ES yra labai suinteresuota skatinti stabilumą Pietryčių Azijoje; pabrėžia itin svarbų ASEAN regioninio forumo ir Rytų Azijos aukščiausiojo lygio susitikimo vaidmenį skatinant dialogus saugumo klausimais tarp regiono šalių ir regionui nepriklausančių įtakingų valstybių – Kinijos bei Jungtinių Amerikos Valstijų;






  27. | palankiai vertina Singapūro iniciatyva pradėtą ASEAN kibernetinio saugumo pajėgumų programą, kuria siekiama padėti ASEAN šalims nustatyti kibernetines grėsmes ir į jas reaguoti; supranta, kad ASEAN neturi bendrų kibernetinės apsaugos normų, ir tai galėtų trukdyti bendradarbiauti kibernetinio saugumo srityje regione; ragina ES pasidalyti savo patirtimi, įgyta reaguojant į kibernetines ir hibridines grėsmes, ir remti ASEAN pajėgumų stiprinimą šioje srityje; |
| --- | --- | --- |

26.

27.

| 28. | giria Singapūrą už pajėgų ir išteklių dislokavimą siekiant 2003–2008 m. paremti tarptautinę koaliciją Irake ir jo vėlesnius įnašus vykdant prieš grupuotę ISIS nukreiptas operacijas Irake ir Sirijoje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pripažįsta Singapūro pasiruošimą rengti ir jo vaidmenį rengiant aukščiausiojo lygio susitikimus siekiant skatinti taiką ir pasitikėjimą Azijoje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

29.

Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo institucinė sistema

| 30. | palankiai vertina tai, kad pagal partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą įsteigtas jungtinis komitetas, kurį sudaro abiejų šalių atitinkamai aukšto lygio atstovai, kad būtų galima užtikrinti tinkamą susitarimo veikimą ir įgyvendinimą, nustatyti prioritetus ir teikti rekomendacijas, kaip pasiekti susitarimo tikslus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina vykdyti nuolatinius Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) ir Parlamento informacijos mainus, kad Parlamentui būtų sudarytos galimybės toliau stebėti, kaip įgyvendinamas PBS ir kaip siekiama jo tikslų; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams ir Singapūro vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  OL L 144, 1980 6 10, p. 2.

(2)  OL C 346, 2018 9 27, p. 44.

(3)  OL C 482, 2016 12 23, p. 75.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0092.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/357 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/357

---

P8_TA(2019)0094

Transporto bendrijos steigimo sutartis ***

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Transporto bendrijos steigimo sutarties sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (13111/2018 – C8-0473/2018 – 2018/0282(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 449/49)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (13111/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (13111/2018),

| — | atsižvelgdamas į Transporto bendrijos steigimo sutartį (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto bendrijos steigimo sutartį (1),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnį ir 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktu ir 218 straipsnio 7 dalimi (C8-0473/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnį ir 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktu ir 218 straipsnio 7 dalimi (C8-0473/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A8-0022/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A8-0022/2019),

| 1. | pritaria sutarties sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Albanijos Respublikos, Bosnijos ir Hercegovinos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Kosovo (2), Juodkalnijos ir Serbijos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 278, 2017 10 27, p. 3.

(2)  Šis pavadinimas nedaro poveikio pozicijoms dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244 (1999) bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/358 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/358

---

P8_TA(2019)0096

Bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos ir šių fondų finansinės taisyklės ***I

2019 m. vasario 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio ir migracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinės taisyklės (COM(2018)0375 – C8-0230/2018 – 2018/0196(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/50)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

Pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pasiūlymas | Pasiūlymas |
| EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS | EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS |
| kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio ir migracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinės taisyklės | kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo
  , Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai
  ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio ir migracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinės taisyklės |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pasiūlymas

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio ir migracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinės taisyklės

kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo
  , Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai
  ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio ir migracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinės taisyklės

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174 straipsniu nustatyta, kad, norėdama stiprinti savo ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, Sąjunga turi siekti mažinti įvairių regionų išsivystymo lygio skirtumus ir nepalankiausias sąlygas turinčių regionų arba salų atsilikimą, ir kad ypatingą dėmesį reikia skirti kaimo vietovėms, pramonės pereinamojo laikotarpio vietovėms ir didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčioms vietovėms. SESV 175 straipsnyje nurodyta, kad Sąjunga šių tikslų turi siekti Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo, Orientavimo skyriaus, Europos socialinio fondo, Europos regioninės plėtros fondo, Europos investicijų banko veiksmais ir kitomis priemonėmis. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnyje nustatytas teisinis pagrindas, kuriuo remiantis priimamos finansinės taisykles, pagal kurias nustatoma priimtina biudžeto sudarymo ir vykdymo bei sąskaitų pateikimo ir audito, taip pat finansų pareigūnų atsakomybės patikros procedūra; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174 straipsniu nustatyta, kad, norėdama stiprinti savo ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, Sąjunga turi siekti mažinti įvairių regionų išsivystymo lygio skirtumus ir nepalankiausias sąlygas turinčių regionų arba salų atsilikimą, ir kad ypatingą dėmesį reikia skirti kaimo vietovėms, pramonės pereinamojo laikotarpio vietovėms ir didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčioms vietovėms. SESV 175 straipsnyje nurodyta, kad Sąjunga šių tikslų turi siekti Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo, Orientavimo skyriaus, Europos socialinio fondo, Europos regioninės plėtros fondo, Europos investicijų banko veiksmais ir kitomis priemonėmis. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnyje nustatytas teisinis pagrindas, kuriuo remiantis priimamos finansinės taisykles, pagal kurias nustatoma priimtina biudžeto sudarymo ir vykdymo bei sąskaitų pateikimo ir audito, taip pat finansų pareigūnų atsakomybės patikros procedūra;

| (1) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174 straipsniu nustatyta, kad, norėdama stiprinti savo ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, Sąjunga turi siekti mažinti įvairių regionų išsivystymo lygio skirtumus ir nepalankiausias sąlygas turinčių regionų arba salų atsilikimą, ir kad ypatingą dėmesį reikia skirti kaimo vietovėms, pramonės pereinamojo laikotarpio vietovėms ir didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčioms vietovėms.
  Šie regionai ypač remiami pagal sanglaudos politiką.
  SESV 175 straipsnyje nurodyta, kad Sąjunga šių tikslų turi siekti Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo, Orientavimo skyriaus, Europos socialinio fondo, Europos regioninės plėtros fondo, Europos investicijų banko veiksmais ir kitomis priemonėmis. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnyje nustatytas teisinis pagrindas, kuriuo remiantis priimamos finansinės taisykles, pagal kurias nustatoma priimtina biudžeto sudarymo ir vykdymo bei sąskaitų pateikimo ir audito, taip pat finansų pareigūnų atsakomybės patikros procedūra; |
| --- | --- |

(1)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174 straipsniu nustatyta, kad, norėdama stiprinti savo ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, Sąjunga turi siekti mažinti įvairių regionų išsivystymo lygio skirtumus ir nepalankiausias sąlygas turinčių regionų arba salų atsilikimą, ir kad ypatingą dėmesį reikia skirti kaimo vietovėms, pramonės pereinamojo laikotarpio vietovėms ir didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčioms vietovėms.
  Šie regionai ypač remiami pagal sanglaudos politiką.
  SESV 175 straipsnyje nurodyta, kad Sąjunga šių tikslų turi siekti Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo, Orientavimo skyriaus, Europos socialinio fondo, Europos regioninės plėtros fondo, Europos investicijų banko veiksmais ir kitomis priemonėmis. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnyje nustatytas teisinis pagrindas, kuriuo remiantis priimamos finansinės taisykles, pagal kurias nustatoma priimtina biudžeto sudarymo ir vykdymo bei sąskaitų pateikimo ir audito, taip pat finansų pareigūnų atsakomybės patikros procedūra;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | Europos Sąjungos ir jos piliečių ateičiai svarbu, kad sanglaudos politika ir toliau būtų pagrindinė Sąjungos investicijų politika ir kad būtų užtikrinta, kad jos 2021–2027 m. laikotarpio finansavimas bent jau išliktų toks pat kaip 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu. Dėl to, kad kitų sričių Sąjungos veiklai ar programoms numatomos naujos lėšos, neturėtų nukentėti Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“ ar Sanglaudos fondo finansavimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

Europos Sąjungos ir jos piliečių ateičiai svarbu, kad sanglaudos politika ir toliau būtų pagrindinė Sąjungos investicijų politika ir kad būtų užtikrinta, kad jos 2021–2027 m. laikotarpio finansavimas bent jau išliktų toks pat kaip 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu. Dėl to, kad kitų sričių Sąjungos veiklai ar programoms numatomos naujos lėšos, neturėtų nukentėti Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“ ar Sanglaudos fondo finansavimas;

Pakeitimas 430

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | siekiant, kad pasidalijamojo valdymo Sąjungos fondai, būtent Europos regioninės plėtros fondas (toliau – ERPF), „Europos socialinis fondas +“ (toliau – ESF+), Sanglaudos fondas, pagal pasidalijamojo valdymo principą finansuojamos Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) priemonės, Prieglobsčio ir migracijos fondas (PMIF), Vidaus saugumo fondas (VSF) ir Integruoto sienų valdymo fondas (ISVF), būtų toliau įgyvendinami koordinuotai ir darniai, reikia nustatyti finansines taisykles, grindžiamas SESV 322 straipsniu, aiškiai nurodant atitinkamų nuostatų taikymo sritį; Be to, pagal SESV 177 straipsnį turėtų būti nustatytos bendros nuostatos, taikomos ERPF, ESF+, Sanglaudos fondo ir
  EJRŽF
  nustatytoms politikos įgyvendinimo taisyklėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

siekiant, kad pasidalijamojo valdymo Sąjungos fondai, būtent Europos regioninės plėtros fondas (toliau – ERPF), „Europos socialinis fondas +“ (toliau – ESF+), Sanglaudos fondas, pagal pasidalijamojo valdymo principą finansuojamos Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) priemonės, Prieglobsčio ir migracijos fondas (PMIF), Vidaus saugumo fondas (VSF) ir Integruoto sienų valdymo fondas (ISVF), būtų toliau įgyvendinami koordinuotai ir darniai, reikia nustatyti finansines taisykles, grindžiamas SESV 322 straipsniu, aiškiai nurodant atitinkamų nuostatų taikymo sritį; Be to, pagal SESV 177 straipsnį turėtų būti nustatytos bendros nuostatos, taikomos ERPF, ESF+, Sanglaudos fondo ir
  EJRŽF
  nustatytoms politikos įgyvendinimo taisyklėms;

| (2) | siekiant, kad pasidalijamojo valdymo Sąjungos fondai, būtent Europos regioninės plėtros fondas (toliau – ERPF), „Europos socialinis fondas +“ (toliau – ESF+), Sanglaudos fondas, pagal pasidalijamojo valdymo principą finansuojamos Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) priemonės, Prieglobsčio ir migracijos fondas (PMIF), Vidaus saugumo fondas (VSF) ir Integruoto sienų valdymo fondas (ISVF), būtų toliau įgyvendinami koordinuotai ir darniai, reikia nustatyti finansines taisykles, grindžiamas SESV 322 straipsniu, aiškiai nurodant atitinkamų nuostatų taikymo sritį. Be to, pagal SESV 177 straipsnį turėtų būti nustatytos bendros nuostatos, taikomos ERPF, ESF+, Sanglaudos fondo
  , EJRŽF
  ir
  tam tikru mastu Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP)
  nustatytoms politikos įgyvendinimo taisyklėms; |
| --- | --- |

(2)

siekiant, kad pasidalijamojo valdymo Sąjungos fondai, būtent Europos regioninės plėtros fondas (toliau – ERPF), „Europos socialinis fondas +“ (toliau – ESF+), Sanglaudos fondas, pagal pasidalijamojo valdymo principą finansuojamos Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) priemonės, Prieglobsčio ir migracijos fondas (PMIF), Vidaus saugumo fondas (VSF) ir Integruoto sienų valdymo fondas (ISVF), būtų toliau įgyvendinami koordinuotai ir darniai, reikia nustatyti finansines taisykles, grindžiamas SESV 322 straipsniu, aiškiai nurodant atitinkamų nuostatų taikymo sritį. Be to, pagal SESV 177 straipsnį turėtų būti nustatytos bendros nuostatos, taikomos ERPF, ESF+, Sanglaudos fondo
  , EJRŽF
  ir
  tam tikru mastu Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP)
  nustatytoms politikos įgyvendinimo taisyklėms;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | atokiausiems regionams ir retai apgyvendintiems šiauriniams regionams turėtų būti taikomos konkrečios priemonės ir papildomas finansavimas pagal SESV 349 straipsnį ir 1994 m. stojimo akto Protokolo Nr. 6 2 straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

atokiausiems regionams ir retai apgyvendintiems šiauriniams regionams turėtų būti taikomos konkrečios priemonės ir papildomas finansavimas pagal SESV 349 straipsnį ir 1994 m. stojimo akto Protokolo Nr. 6 2 straipsnį;

| (4) | atokiausiems regionams ir retai apgyvendintiems šiauriniams regionams turėtų būti taikomos konkrečios priemonės ir papildomas finansavimas pagal SESV 349 straipsnį ir 1994 m. stojimo akto Protokolo Nr. 6 2 straipsnį
  siekiant atsižvelgti į jų konkrečias nepalankias su geografine padėtimi susijusias sąlygas
  ; |
| --- | --- |

(4)

atokiausiems regionams ir retai apgyvendintiems šiauriniams regionams turėtų būti taikomos konkrečios priemonės ir papildomas finansavimas pagal SESV 349 straipsnį ir 1994 m. stojimo akto Protokolo Nr. 6 2 straipsnį
  siekiant atsižvelgti į jų konkrečias nepalankias su geografine padėtimi susijusias sąlygas
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | įgyvendinant fondų paramą turėtų būti laikomasi horizontaliųjų principų, nustatytų Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 3 straipsnyje ir SESV 10 straipsnyje, įskaitant ES sutarties 5 straipsnyje nustatytus subsidiarumo ir proporcingumo principus, atsižvelgiant į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją. Valstybės narės taip pat turėtų laikytis JT neįgaliųjų teisių konvencijoje nustatytų įpareigojimų ir užtikrinti prieinamumą
  pagal jos
  9
  straipsnį
  ir Sąjungos teisės
  aktus
  ,
  kuriais
  suderinami gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimai. Valstybės narės ir Komisija turėtų siekti šalinti vyrų ir moterų nelygybę ir skatinti jų lygybę, taip pat integruoti lyčių aspektą, kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Fondų lėšomis neturėtų būti remiami veiksmai, kuriais prisidedama prie bet kokios formos segregacijos. Fondų tikslų turėtų būti siekiama atsižvelgiant į darnų vystymąsi ir Sąjungos skatinamą siekį išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę, kaip nustatyta SESV 11 straipsnyje ir 191 straipsnio 1 dalyje, atsižvelgiant į principą „teršėjas moka“. Siekiant apsaugoti vidaus rinkos vientisumą, įmonėms naudingi veiksmai turi atitikti Sąjungos valstybės pagalbos taisykles, nustatytas SESV 107 ir 108
  straipsniuose
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

įgyvendinant fondų paramą turėtų būti laikomasi horizontaliųjų principų, nustatytų Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 3 straipsnyje ir SESV 10 straipsnyje, įskaitant ES sutarties 5 straipsnyje nustatytus subsidiarumo ir proporcingumo principus, atsižvelgiant į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją. Valstybės narės taip pat turėtų laikytis JT neįgaliųjų teisių konvencijoje nustatytų įpareigojimų ir užtikrinti prieinamumą
  pagal jos
  9
  straipsnį
  ir Sąjungos teisės
  aktus
  ,
  kuriais
  suderinami gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimai. Valstybės narės ir Komisija turėtų siekti šalinti vyrų ir moterų nelygybę ir skatinti jų lygybę, taip pat integruoti lyčių aspektą, kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Fondų lėšomis neturėtų būti remiami veiksmai, kuriais prisidedama prie bet kokios formos segregacijos. Fondų tikslų turėtų būti siekiama atsižvelgiant į darnų vystymąsi ir Sąjungos skatinamą siekį išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę, kaip nustatyta SESV 11 straipsnyje ir 191 straipsnio 1 dalyje, atsižvelgiant į principą „teršėjas moka“. Siekiant apsaugoti vidaus rinkos vientisumą, įmonėms naudingi veiksmai turi atitikti Sąjungos valstybės pagalbos taisykles, nustatytas SESV 107 ir 108
  straipsniuose
  ;

| (5) | įgyvendinant fondų paramą turėtų būti laikomasi horizontaliųjų principų, nustatytų Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 3 straipsnyje ir SESV 10 straipsnyje, įskaitant ES sutarties 5 straipsnyje nustatytus subsidiarumo ir proporcingumo principus, atsižvelgiant į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją. Valstybės narės taip pat turėtų laikytis JT
  vaiko teisių konvencijoje ir JT
  neįgaliųjų teisių konvencijoje nustatytų įpareigojimų ir užtikrinti prieinamumą
  , laikydamosi tos konvencijos
  9
  straipsnio
  ir Sąjungos teisės,
  kuria
  suderinami gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimai.
  Atsižvelgiant į tai, fondai turėtų būti naudojami taip, kad būtų skatinamas deinstitucionalizavimas ir bendruomeninė globa.
  Valstybės narės ir Komisija turėtų siekti šalinti vyrų ir moterų nelygybę ir skatinti jų lygybę, taip pat integruoti lyčių aspektą, kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Fondų lėšomis neturėtų būti remiami veiksmai, kuriais prisidedama prie bet kokios formos segregacijos
  ar atskirties, arba remiama neįgaliesiems neprieinama infrastruktūra
  . Fondų tikslų turėtų būti siekiama atsižvelgiant į darnų vystymąsi ir Sąjungos skatinamą siekį išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę, kaip nustatyta SESV 11 straipsnyje ir 191 straipsnio 1 dalyje, atsižvelgiant į principą „teršėjas moka“
  ir įsipareigojimus, dėl kurių susitarta pagal Paryžiaus susitarimą
  . Siekiant apsaugoti vidaus rinkos vientisumą, įmonėms naudingi veiksmai turi atitikti Sąjungos valstybės pagalbos taisykles, nustatytas SESV 107 ir 108 
  straipsniuose. Skurdas yra viena iš didžiausių ES problemų. Todėl fondai turėtų prisidėti prie skurdo panaikinimo. Jais taip pat turėtų būti prisidedama prie Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimo pasiekti darnaus vystymosi tikslus įgyvendinimo; |
| --- | --- |

(5)

įgyvendinant fondų paramą turėtų būti laikomasi horizontaliųjų principų, nustatytų Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 3 straipsnyje ir SESV 10 straipsnyje, įskaitant ES sutarties 5 straipsnyje nustatytus subsidiarumo ir proporcingumo principus, atsižvelgiant į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją. Valstybės narės taip pat turėtų laikytis JT
  vaiko teisių konvencijoje ir JT
  neįgaliųjų teisių konvencijoje nustatytų įpareigojimų ir užtikrinti prieinamumą
  , laikydamosi tos konvencijos
  9
  straipsnio
  ir Sąjungos teisės,
  kuria
  suderinami gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimai.
  Atsižvelgiant į tai, fondai turėtų būti naudojami taip, kad būtų skatinamas deinstitucionalizavimas ir bendruomeninė globa.
  Valstybės narės ir Komisija turėtų siekti šalinti vyrų ir moterų nelygybę ir skatinti jų lygybę, taip pat integruoti lyčių aspektą, kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Fondų lėšomis neturėtų būti remiami veiksmai, kuriais prisidedama prie bet kokios formos segregacijos
  ar atskirties, arba remiama neįgaliesiems neprieinama infrastruktūra
  . Fondų tikslų turėtų būti siekiama atsižvelgiant į darnų vystymąsi ir Sąjungos skatinamą siekį išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę, kaip nustatyta SESV 11 straipsnyje ir 191 straipsnio 1 dalyje, atsižvelgiant į principą „teršėjas moka“
  ir įsipareigojimus, dėl kurių susitarta pagal Paryžiaus susitarimą
  . Siekiant apsaugoti vidaus rinkos vientisumą, įmonėms naudingi veiksmai turi atitikti Sąjungos valstybės pagalbos taisykles, nustatytas SESV 107 ir 108 
  straipsniuose. Skurdas yra viena iš didžiausių ES problemų. Todėl fondai turėtų prisidėti prie skurdo panaikinimo. Jais taip pat turėtų būti prisidedama prie Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimo pasiekti darnaus vystymosi tikslus įgyvendinimo;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą, remiantis Sąjungos įsipareigojimais įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, fondai padės integruoti klimato politikos veiksmus ir siekti bendro tikslo
  25
   proc. ES biudžeto išlaidų skirti klimato srities tikslams įgyvendinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą, remiantis Sąjungos įsipareigojimais įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, fondai padės integruoti klimato politikos veiksmus ir siekti bendro tikslo
  25
   proc. ES biudžeto išlaidų skirti klimato srities tikslams įgyvendinti;

| (9) | atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą, remiantis Sąjungos įsipareigojimais įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, fondai padės integruoti klimato politikos veiksmus ir siekti bendro tikslo
  30
   proc. ES biudžeto išlaidų skirti klimato srities tikslams įgyvendinti
  . Atsparumo klimato kaitai didinimo mechanizmai turėtų būti neatskiriama programavimo ir įgyvendinimo dalis; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą, remiantis Sąjungos įsipareigojimais įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, fondai padės integruoti klimato politikos veiksmus ir siekti bendro tikslo
  30
   proc. ES biudžeto išlaidų skirti klimato srities tikslams įgyvendinti
  . Atsparumo klimato kaitai didinimo mechanizmai turėtų būti neatskiriama programavimo ir įgyvendinimo dalis;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | atsižvelgiant į migrantų srautus iš trečiųjų valstybių, sanglaudos politika turėtų būti prisidedama prie integracijos procesų, visų pirma, teikiant paramą infrastruktūros projektams, kuriuos vykdo miestai, regionų ir vietos valdžios institucijos, kuriems pirmiausiai tenka susidurti su minėtu iššūkiu ir kurie aktyviau dalyvauja įgyvendinant integracijos politiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

atsižvelgiant į migrantų srautus iš trečiųjų valstybių, sanglaudos politika turėtų būti prisidedama prie integracijos procesų, visų pirma, teikiant paramą infrastruktūros projektams, kuriuos vykdo miestai, regionų ir vietos valdžios institucijos, kuriems pirmiausiai tenka susidurti su minėtu iššūkiu ir kurie aktyviau dalyvauja įgyvendinant integracijos politiką;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | dalį Sąjungos biudžeto, skirto fondams, turėtų vykdyti Komisija pagal pasidalijamojo valdymo principą su valstybėmis narėmis, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) [naujojo Finansinio reglamento numeris] (12) (toliau – Finansinis reglamentas). Todėl Komisija ir valstybės narės, įgyvendindamos pasidalijamojo valdymo fondų paramą turėtų laikytis Finansiniame reglamente nurodytų principų, kaip antai patikimo finansų valdymo, skaidrumo ir nediskriminavimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

dalį Sąjungos biudžeto, skirto fondams, turėtų vykdyti Komisija pagal pasidalijamojo valdymo principą su valstybėmis narėmis, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) [naujojo Finansinio reglamento numeris] (12) (toliau – Finansinis reglamentas). Todėl Komisija ir valstybės narės, įgyvendindamos pasidalijamojo valdymo fondų paramą turėtų laikytis Finansiniame reglamente nurodytų principų, kaip antai patikimo finansų valdymo, skaidrumo ir nediskriminavimo;

| (10) | dalį Sąjungos biudžeto, skirto fondams, turėtų vykdyti Komisija pagal pasidalijamojo valdymo principą su valstybėmis narėmis, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) [naujojo Finansinio reglamento numeris] (12) (toliau – Finansinis reglamentas). Todėl Komisija ir valstybės narės, įgyvendindamos pasidalijamojo valdymo fondų paramą turėtų laikytis Finansiniame reglamente nurodytų principų, kaip antai patikimo finansų valdymo, skaidrumo ir nediskriminavimo.
  Už programų parengimą ir įgyvendinimą turėtų būti atsakingos valstybės narės. Šis procesas turėtų būti užtikrintas atitinkamu teritoriniu lygmeniu, atsižvelgiant į valstybių narių institucinę, teisinę ir finansinę sistemą ir pasitelkiant jų tuo tikslu paskirtas įstaigas. Valstybės narės turėtų nenustatyti papildomų taisyklių, dėl kurių paramos gavėjams pasidarytų sudėtingiau naudotis fondais; |
| --- | --- |

(10)

dalį Sąjungos biudžeto, skirto fondams, turėtų vykdyti Komisija pagal pasidalijamojo valdymo principą su valstybėmis narėmis, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) [naujojo Finansinio reglamento numeris] (12) (toliau – Finansinis reglamentas). Todėl Komisija ir valstybės narės, įgyvendindamos pasidalijamojo valdymo fondų paramą turėtų laikytis Finansiniame reglamente nurodytų principų, kaip antai patikimo finansų valdymo, skaidrumo ir nediskriminavimo.
  Už programų parengimą ir įgyvendinimą turėtų būti atsakingos valstybės narės. Šis procesas turėtų būti užtikrintas atitinkamu teritoriniu lygmeniu, atsižvelgiant į valstybių narių institucinę, teisinę ir finansinę sistemą ir pasitelkiant jų tuo tikslu paskirtas įstaigas. Valstybės narės turėtų nenustatyti papildomų taisyklių, dėl kurių paramos gavėjams pasidarytų sudėtingiau naudotis fondais;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | įgyvendinant fondų paramą labai svarbus partnerystės principas, grindžiamas daugiapakopiu valdymo principu ir užtikrinantis pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių dalyvavimą. Siekiant užtikrinti partnerystės organizavimo tęstinumą, turėtų būti
  toliau taikomas
  Komisijos
  deleguotasis reglamentas
  (ES) Nr. 240/2014 (13); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

įgyvendinant fondų paramą labai svarbus partnerystės principas, grindžiamas daugiapakopiu valdymo principu ir užtikrinantis pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių dalyvavimą. Siekiant užtikrinti partnerystės organizavimo tęstinumą, turėtų būti
  toliau taikomas
  Komisijos
  deleguotasis reglamentas
  (ES) Nr. 240/2014 (13);

| (11) | įgyvendinant fondų paramą labai svarbus partnerystės principas, grindžiamas daugiapakopiu valdymo principu ir užtikrinantis
  regioninių, vietos ir kitų viešojo sektoriaus institucijų,
  pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių dalyvavimą. Siekiant užtikrinti partnerystės organizavimo tęstinumą,
  Komisijai
  turėtų būti
  suteikti įgaliojimai priimti ir adaptuoti
  Komisijos
  deleguotąjį reglamentą
  (ES) Nr. 240/2014 (13); |
| --- | --- |

(11)

įgyvendinant fondų paramą labai svarbus partnerystės principas, grindžiamas daugiapakopiu valdymo principu ir užtikrinantis
  regioninių, vietos ir kitų viešojo sektoriaus institucijų,
  pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių dalyvavimą. Siekiant užtikrinti partnerystės organizavimo tęstinumą,
  Komisijai
  turėtų būti
  suteikti įgaliojimai priimti ir adaptuoti
  Komisijos
  deleguotąjį reglamentą
  (ES) Nr. 240/2014 (13);

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | Sąjungos lygmeniu Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras yra pagrindas, padedantis nustatyti nacionalinius reformų prioritetus ir stebėti jų įgyvendinimą. Siekdamos įgyvendinti šiuos reformų prioritetus, valstybės narės rengia savo nacionalines daugiametes investicijų strategijas. Šios strategijos turėtų būti teikiamos kartu su metinėmis nacionalinėmis reformų programomis ir jose turėtų būti išdėstomi ir koordinuojami nacionalinėmis ir Sąjungos lėšomis remtini prioritetiniai investiciniai projektai. Jos taip pat turėtų padėti nuosekliai naudoti Sąjungos lėšas ir kuo labiau padidinti fondų, Europos investicijų stabilizavimo sistemos ir „InvestEU“ finansinės paramos pridėtinę vertę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

Sąjungos lygmeniu Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras yra pagrindas, padedantis nustatyti nacionalinius reformų prioritetus ir stebėti jų įgyvendinimą. Siekdamos įgyvendinti šiuos reformų prioritetus, valstybės narės rengia savo nacionalines daugiametes investicijų strategijas. Šios strategijos turėtų būti teikiamos kartu su metinėmis nacionalinėmis reformų programomis ir jose turėtų būti išdėstomi ir koordinuojami nacionalinėmis ir Sąjungos lėšomis remtini prioritetiniai investiciniai projektai. Jos taip pat turėtų padėti nuosekliai naudoti Sąjungos lėšas ir kuo labiau padidinti fondų, Europos investicijų stabilizavimo sistemos ir „InvestEU“ finansinės paramos pridėtinę vertę;

Išbraukta.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | valstybės narės
  turėtų nustatyti
  ,
  kaip rengiant
  programavimo dokumentus turėtų
  būti atsižvelgiama
  į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, priimtas pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį, ir atitinkamas Tarybos rekomendacijas, priimtas pagal SESV 148 straipsnio 4 dalį. 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu (toliau – programavimo laikotarpis) valstybės narės stebėsenos komitetui ir Komisijai turėtų reguliariai teikti programų, kuriomis atsižvelgiama į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, įgyvendinimo pažangos ataskaitas. Atlikdamos laikotarpio vidurio peržiūrą valstybės narės, be kita ko, turėtų apsvarstyti, ar reikia iš dalies pakeisti programą, atsižvelgiant į nuo programavimo laikotarpio pradžios priimtas arba iš dalies pakeistas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

valstybės narės
  turėtų nustatyti
  ,
  kaip rengiant
  programavimo dokumentus turėtų
  būti atsižvelgiama
  į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, priimtas pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį, ir atitinkamas Tarybos rekomendacijas, priimtas pagal SESV 148 straipsnio 4 dalį. 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu (toliau – programavimo laikotarpis) valstybės narės stebėsenos komitetui ir Komisijai turėtų reguliariai teikti programų, kuriomis atsižvelgiama į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, įgyvendinimo pažangos ataskaitas. Atlikdamos laikotarpio vidurio peržiūrą valstybės narės, be kita ko, turėtų apsvarstyti, ar reikia iš dalies pakeisti programą, atsižvelgiant į nuo programavimo laikotarpio pradžios priimtas arba iš dalies pakeistas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (13) | valstybės narės,
  rengdamos
  programavimo dokumentus, turėtų
  atsižvelgti
  į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, priimtas pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį, ir atitinkamas Tarybos rekomendacijas, priimtas pagal SESV 148 straipsnio 4 dalį
  , jeigu jos atitinka programoje nustatytus tikslus
  . 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu (toliau – programavimo laikotarpis) valstybės narės stebėsenos komitetui ir Komisijai turėtų reguliariai teikti programų, kuriomis atsižvelgiama į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas
  ir į Europos socialinių teisių ramstį
  , įgyvendinimo pažangos ataskaitas. Atlikdamos laikotarpio vidurio peržiūrą valstybės narės, be kita ko, turėtų apsvarstyti, ar reikia iš dalies pakeisti programą, atsižvelgiant į nuo programavimo laikotarpio pradžios priimtas arba iš dalies pakeistas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(13)

valstybės narės,
  rengdamos
  programavimo dokumentus, turėtų
  atsižvelgti
  į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, priimtas pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį, ir atitinkamas Tarybos rekomendacijas, priimtas pagal SESV 148 straipsnio 4 dalį
  , jeigu jos atitinka programoje nustatytus tikslus
  . 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu (toliau – programavimo laikotarpis) valstybės narės stebėsenos komitetui ir Komisijai turėtų reguliariai teikti programų, kuriomis atsižvelgiama į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas
  ir į Europos socialinių teisių ramstį
  , įgyvendinimo pažangos ataskaitas. Atlikdamos laikotarpio vidurio peržiūrą valstybės narės, be kita ko, turėtų apsvarstyti, ar reikia iš dalies pakeisti programą, atsižvelgiant į nuo programavimo laikotarpio pradžios priimtas arba iš dalies pakeistas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | valstybės narės turėtų atsižvelgti į savo nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto, kuris turi būti parengtas pagal Reglamentą dėl energetikos sąjungos valdymo (14), turinį ir proceso, po kurio pateikiamos Sąjungos rekomendacijos dėl šių planų, poveikį jų programoms, taip pat finansiniams poreikiams, skirtiems investicijoms į mažo anglies dioksido kiekio technologijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

valstybės narės turėtų atsižvelgti į savo nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto, kuris turi būti parengtas pagal Reglamentą dėl energetikos sąjungos valdymo (14), turinį ir proceso, po kurio pateikiamos Sąjungos rekomendacijos dėl šių planų, poveikį jų programoms, taip pat finansiniams poreikiams, skirtiems investicijoms į mažo anglies dioksido kiekio technologijas;

| (14) | valstybės narės turėtų atsižvelgti į savo nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto, kuris turi būti parengtas pagal Reglamentą dėl energetikos sąjungos valdymo (14), turinį ir proceso, po kurio pateikiamos Sąjungos rekomendacijos dėl šių planų, poveikį jų programoms
  (be kita ko, per laikotarpio vidurio peržiūrą)
  , taip pat finansiniams poreikiams, skirtiems investicijoms į mažo anglies dioksido kiekio technologijas; |
| --- | --- |

(14)

valstybės narės turėtų atsižvelgti į savo nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto, kuris turi būti parengtas pagal Reglamentą dėl energetikos sąjungos valdymo (14), turinį ir proceso, po kurio pateikiamos Sąjungos rekomendacijos dėl šių planų, poveikį jų programoms
  (be kita ko, per laikotarpio vidurio peržiūrą)
  , taip pat finansiniams poreikiams, skirtiems investicijoms į mažo anglies dioksido kiekio technologijas;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | kiekvienos valstybės narės parengta partnerystės sutartis turėtų būti strateginis dokumentas, kuriuo grindžiamos Komisijos ir atitinkamos valstybės narės derybos dėl programų rengimo. Siekiant sumažinti administracinę naštą, programavimo laikotarpiu iš dalies keisti partnerystės sutarčių neturėtų būti būtina. Siekiant palengvinti programavimą ir išvengti programavimo dokumentų dubliavimo,
  partnerystės sutartys gali būti įtraukiamos
  kaip programos
  dalis
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

kiekvienos valstybės narės parengta partnerystės sutartis turėtų būti strateginis dokumentas, kuriuo grindžiamos Komisijos ir atitinkamos valstybės narės derybos dėl programų rengimo. Siekiant sumažinti administracinę naštą, programavimo laikotarpiu iš dalies keisti partnerystės sutarčių neturėtų būti būtina. Siekiant palengvinti programavimą ir išvengti programavimo dokumentų dubliavimo,
  partnerystės sutartys gali būti įtraukiamos
  kaip programos
  dalis
  ;

| (15) | kiekvienos valstybės narės parengta partnerystės sutartis turėtų būti strateginis dokumentas, kuriuo grindžiamos Komisijos ir atitinkamos valstybės narės derybos dėl programų rengimo. Siekiant sumažinti administracinę naštą, programavimo laikotarpiu iš dalies keisti partnerystės sutarčių neturėtų būti būtina. Siekiant palengvinti programavimą ir išvengti programavimo dokumentų dubliavimo,
  turėtų būti galimybė partnerystės sutartis įtraukti
  kaip programos
  dalį
  ; |
| --- | --- |

(15)

kiekvienos valstybės narės parengta partnerystės sutartis turėtų būti strateginis dokumentas, kuriuo grindžiamos Komisijos ir atitinkamos valstybės narės derybos dėl programų rengimo. Siekiant sumažinti administracinę naštą, programavimo laikotarpiu iš dalies keisti partnerystės sutarčių neturėtų būti būtina. Siekiant palengvinti programavimą ir išvengti programavimo dokumentų dubliavimo,
  turėtų būti galimybė partnerystės sutartis įtraukti
  kaip programos
  dalį
  ;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | kiekviena valstybė narė
  turėtų turėti lanksčią galimybę
  skirti įnašą į „InvestEU“, kad investicijoms toje valstybėje narėje galėtų teikti biudžeto garantijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

kiekviena valstybė narė
  turėtų turėti lanksčią galimybę
  skirti įnašą į „InvestEU“, kad investicijoms toje valstybėje narėje galėtų teikti biudžeto garantijas;

| (16) | kiekviena valstybė narė
  pagal tam tikras šio reglamento 10 straipsnyje nustatytas sąlygas galėtų
  skirti įnašą į „InvestEU“, kad investicijoms toje valstybėje narėje galėtų teikti biudžeto garantijas; |
| --- | --- |

(16)

kiekviena valstybė narė
  pagal tam tikras šio reglamento 10 straipsnyje nustatytas sąlygas galėtų
  skirti įnašą į „InvestEU“, kad investicijoms toje valstybėje narėje galėtų teikti biudžeto garantijas;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | siekiant užtikrinti rezultatyviam ir veiksmingam iš fondų teikiamos Sąjungos paramos naudojimui būtinas išankstines sąlygas, reikėtų sudaryti ribotą reikiamų sąlygų sąrašą ir glaustą baigtinį objektyvių jų vertinimo kriterijų rinkinį. Kiekviena reikiama sąlyga turėtų būti susieta su konkrečiu tikslu ir turėtų būti automatiškai taikoma, kai atrenkamas konkretus remtinas tikslas. Jei tos sąlygos neįvykdytos, išlaidos, susijusios su veiksmais, numatytais pagal susijusius konkrečius tikslus, neturėtų būti įtraukiamos į mokėjimo paraiškas. Siekiant išlaikyti palankią investavimo sistemą, turėtų būti reguliariai stebima, ar vykdomos reikiamos sąlygos. Taip pat svarbu užtikrinti, kad atrinkti remtini veiksmai būtų įgyvendinami laikantis esamų strategijų ir planavimo dokumentų, kuriais grindžiamos įvykdytos reikiamos sąlygos, o drauge – kad visi bendrai finansuojami veiksmai atitiktų Sąjungos politikos sistemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

siekiant užtikrinti rezultatyviam ir veiksmingam iš fondų teikiamos Sąjungos paramos naudojimui būtinas išankstines sąlygas, reikėtų sudaryti ribotą reikiamų sąlygų sąrašą ir glaustą baigtinį objektyvių jų vertinimo kriterijų rinkinį. Kiekviena reikiama sąlyga turėtų būti susieta su konkrečiu tikslu ir turėtų būti automatiškai taikoma, kai atrenkamas konkretus remtinas tikslas. Jei tos sąlygos neįvykdytos, išlaidos, susijusios su veiksmais, numatytais pagal susijusius konkrečius tikslus, neturėtų būti įtraukiamos į mokėjimo paraiškas. Siekiant išlaikyti palankią investavimo sistemą, turėtų būti reguliariai stebima, ar vykdomos reikiamos sąlygos. Taip pat svarbu užtikrinti, kad atrinkti remtini veiksmai būtų įgyvendinami laikantis esamų strategijų ir planavimo dokumentų, kuriais grindžiamos įvykdytos reikiamos sąlygos, o drauge – kad visi bendrai finansuojami veiksmai atitiktų Sąjungos politikos sistemą;

| (17) | siekiant užtikrinti
  įtraukiam, nediskriminaciniam,
  rezultatyviam ir veiksmingam iš fondų teikiamos Sąjungos paramos naudojimui būtinas išankstines sąlygas, reikėtų sudaryti ribotą reikiamų sąlygų sąrašą ir glaustą baigtinį objektyvių jų vertinimo kriterijų rinkinį. Kiekviena reikiama sąlyga turėtų būti susieta su konkrečiu tikslu ir turėtų būti automatiškai taikoma, kai atrenkamas konkretus remtinas tikslas. Jei tos sąlygos neįvykdytos, išlaidos, susijusios su veiksmais, numatytais pagal susijusius konkrečius tikslus, neturėtų būti įtraukiamos į mokėjimo paraiškas. Siekiant išlaikyti palankią investavimo sistemą, turėtų būti reguliariai stebima, ar vykdomos reikiamos sąlygos. Taip pat svarbu užtikrinti, kad atrinkti remtini veiksmai būtų įgyvendinami laikantis esamų strategijų ir planavimo dokumentų, kuriais grindžiamos įvykdytos reikiamos sąlygos, o drauge – kad visi bendrai finansuojami veiksmai atitiktų Sąjungos politikos sistemą; |
| --- | --- |

(17)

siekiant užtikrinti
  įtraukiam, nediskriminaciniam,
  rezultatyviam ir veiksmingam iš fondų teikiamos Sąjungos paramos naudojimui būtinas išankstines sąlygas, reikėtų sudaryti ribotą reikiamų sąlygų sąrašą ir glaustą baigtinį objektyvių jų vertinimo kriterijų rinkinį. Kiekviena reikiama sąlyga turėtų būti susieta su konkrečiu tikslu ir turėtų būti automatiškai taikoma, kai atrenkamas konkretus remtinas tikslas. Jei tos sąlygos neįvykdytos, išlaidos, susijusios su veiksmais, numatytais pagal susijusius konkrečius tikslus, neturėtų būti įtraukiamos į mokėjimo paraiškas. Siekiant išlaikyti palankią investavimo sistemą, turėtų būti reguliariai stebima, ar vykdomos reikiamos sąlygos. Taip pat svarbu užtikrinti, kad atrinkti remtini veiksmai būtų įgyvendinami laikantis esamų strategijų ir planavimo dokumentų, kuriais grindžiamos įvykdytos reikiamos sąlygos, o drauge – kad visi bendrai finansuojami veiksmai atitiktų Sąjungos politikos sistemą;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | valstybės narės turėtų parengti kiekvienos programos veiklos peržiūros planą, apimantį visus rodiklius, tarpines reikšmes ir siektinas reikšmes, skirtus programos veiklos rezultatams stebėti ir vertinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

valstybės narės turėtų parengti kiekvienos programos veiklos peržiūros planą, apimantį visus rodiklius, tarpines reikšmes ir siektinas reikšmes, skirtus programos veiklos rezultatams stebėti ir vertinti;

| (18) | valstybės narės turėtų parengti kiekvienos programos veiklos peržiūros planą, apimantį visus rodiklius, tarpines reikšmes ir siektinas reikšmes, skirtus programos veiklos rezultatams stebėti ir vertinti.
  Tai turėtų sudaryti sąlygas vykdyti į rezultatus orientuotą projektų atranką ir vertinimą; |
| --- | --- |

(18)

valstybės narės turėtų parengti kiekvienos programos veiklos peržiūros planą, apimantį visus rodiklius, tarpines reikšmes ir siektinas reikšmes, skirtus programos veiklos rezultatams stebėti ir vertinti.
  Tai turėtų sudaryti sąlygas vykdyti į rezultatus orientuotą projektų atranką ir vertinimą;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | valstybė narė turėtų atlikti kiekvienos ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo lėšomis remiamos programos vidurio laikotarpio peržiūrą. Atliekant tą peržiūrą turėtų būti numatomas visapusiškas programų veiklos rezultatais pagrįstas programų patikslinimas, taip pat turėtų būti suteikiama galimybė atsižvelgti į naujus uždavinius
  ir
  atitinkamas 2024 m. pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas. Be to, 2024 m. Komisija, vykdydama techninį patikslinimą 2025 metams, turėtų peržiūrėti visus visų valstybių narių asignavimus pagal sanglaudos politikos investicijų į darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo tikslą 2025, 2026 ir 2027 metams, taikydama atitinkamame pagrindiniame teisės akte nustatytą asignavimo metodą. Atsižvelgiant į šią peržiūrą ir laikotarpio vidurio peržiūros rezultatus turėtų būti iš dalies pakeista programa – finansiniai asignavimai 2025, 2026 ir 2027 metams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

valstybė narė turėtų atlikti kiekvienos ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo lėšomis remiamos programos vidurio laikotarpio peržiūrą. Atliekant tą peržiūrą turėtų būti numatomas visapusiškas programų veiklos rezultatais pagrįstas programų patikslinimas, taip pat turėtų būti suteikiama galimybė atsižvelgti į naujus uždavinius
  ir
  atitinkamas 2024 m. pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas. Be to, 2024 m. Komisija, vykdydama techninį patikslinimą 2025 metams, turėtų peržiūrėti visus visų valstybių narių asignavimus pagal sanglaudos politikos investicijų į darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo tikslą 2025, 2026 ir 2027 metams, taikydama atitinkamame pagrindiniame teisės akte nustatytą asignavimo metodą. Atsižvelgiant į šią peržiūrą ir laikotarpio vidurio peržiūros rezultatus turėtų būti iš dalies pakeista programa – finansiniai asignavimai 2025, 2026 ir 2027 metams;

| (19) | valstybė narė turėtų atlikti kiekvienos ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo lėšomis remiamos programos vidurio laikotarpio peržiūrą. Atliekant tą peržiūrą turėtų būti numatomas visapusiškas programų veiklos rezultatais pagrįstas programų patikslinimas, taip pat turėtų būti suteikiama galimybė atsižvelgti į naujus uždavinius, atitinkamas 2024 m. pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas
  ir pažangą, pasiektą įgyvendinant nacionalinius energetikos ir klimato srities planus ir Europos socialinių teisių ramstį. Taip pat reikėtų atsižvelgti į demografinius iššūkius
  . Be to, 2024 m. Komisija, vykdydama techninį patikslinimą 2025 metams, turėtų peržiūrėti visus visų valstybių narių asignavimus pagal sanglaudos politikos investicijų į darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo tikslą 2025, 2026 ir 2027 metams, taikydama atitinkamame pagrindiniame teisės akte nustatytą asignavimo metodą. Atsižvelgiant į šią peržiūrą ir laikotarpio vidurio peržiūros rezultatus turėtų būti iš dalies pakeista programa – finansiniai asignavimai 2025, 2026 ir 2027 metams; |
| --- | --- |

(19)

valstybė narė turėtų atlikti kiekvienos ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo lėšomis remiamos programos vidurio laikotarpio peržiūrą. Atliekant tą peržiūrą turėtų būti numatomas visapusiškas programų veiklos rezultatais pagrįstas programų patikslinimas, taip pat turėtų būti suteikiama galimybė atsižvelgti į naujus uždavinius, atitinkamas 2024 m. pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas
  ir pažangą, pasiektą įgyvendinant nacionalinius energetikos ir klimato srities planus ir Europos socialinių teisių ramstį. Taip pat reikėtų atsižvelgti į demografinius iššūkius
  . Be to, 2024 m. Komisija, vykdydama techninį patikslinimą 2025 metams, turėtų peržiūrėti visus visų valstybių narių asignavimus pagal sanglaudos politikos investicijų į darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo tikslą 2025, 2026 ir 2027 metams, taikydama atitinkamame pagrindiniame teisės akte nustatytą asignavimo metodą. Atsižvelgiant į šią peržiūrą ir laikotarpio vidurio peržiūros rezultatus turėtų būti iš dalies pakeista programa – finansiniai asignavimai 2025, 2026 ir 2027 metams;

Pakeitimai 425rev, 444rev, 448 ir 469

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | turėtų būti dar patobulinti mechanizmai, kuriais užtikrinamas Sąjungos finansavimo politikos ir Sąjungos ekonomikos valdymo ryšys, kad Komisija galėtų pateikti pasiūlymą Tarybai sustabdyti visų arba dalies įsipareigojimų dėl vienos ar daugiau atitinkamos valstybės narės programų vykdymą, jei ta valstybė narė nesiima rezultatyvių ekonomikos valdymo proceso veiksmų. Siekiant užtikrinti vienodą įgyvendinimą ir atsižvelgiant į nustatomų priemonių finansinio poveikio mastą, Tarybai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai ir ji turėtų imtis veiksmų remdamasi Komisijos pasiūlymu. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas priimti sprendimus, reikalingus siekiant užtikrinti rezultatyvius ekonomikos valdymo proceso veiksmus, turėtų būti taikoma atvirkštinės kvalifikuotos balsų daugumos taisyklė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

turėtų būti dar patobulinti mechanizmai, kuriais užtikrinamas Sąjungos finansavimo politikos ir Sąjungos ekonomikos valdymo ryšys, kad Komisija galėtų pateikti pasiūlymą Tarybai sustabdyti visų arba dalies įsipareigojimų dėl vienos ar daugiau atitinkamos valstybės narės programų vykdymą, jei ta valstybė narė nesiima rezultatyvių ekonomikos valdymo proceso veiksmų. Siekiant užtikrinti vienodą įgyvendinimą ir atsižvelgiant į nustatomų priemonių finansinio poveikio mastą, Tarybai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai ir ji turėtų imtis veiksmų remdamasi Komisijos pasiūlymu. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas priimti sprendimus, reikalingus siekiant užtikrinti rezultatyvius ekonomikos valdymo proceso veiksmus, turėtų būti taikoma atvirkštinės kvalifikuotos balsų daugumos taisyklė;

Išbraukta.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

20 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (20a) | valstybės narės tinkamai pagrįstais atvejais galėtų pateikti prašymą pasinaudoti pagal dabartinį Stabilumo ir augimo paktą numatyta lankstumo galimybe viešųjų ar lygiaverčių struktūrinių išlaidų atveju, jei jas viešojo administravimo institucijos padengia bendrai finansuodamos su Europos struktūriniais ir investicijų fondais (ESI fondais) vykdomas investicijas. Apibrėždama fiskalinį koregavimą pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę arba korekcinę dalį Komisija nuodugniai įvertina šį prašymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20a)

valstybės narės tinkamai pagrįstais atvejais galėtų pateikti prašymą pasinaudoti pagal dabartinį Stabilumo ir augimo paktą numatyta lankstumo galimybe viešųjų ar lygiaverčių struktūrinių išlaidų atveju, jei jas viešojo administravimo institucijos padengia bendrai finansuodamos su Europos struktūriniais ir investicijų fondais (ESI fondais) vykdomas investicijas. Apibrėždama fiskalinį koregavimą pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę arba korekcinę dalį Komisija nuodugniai įvertina šį prašymą;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

22 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (22a) | didelės apimties projektams tenka didelė Sąjungos išlaidų dalis ir jie dažnai yra strategiškai svarbūs įgyvendinant Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją. Todėl veiksmai, viršijantys tam tikras ribines vertes, turėtų ir toliau būti tvirtinami laikantis šiame reglamente nustatytų specialių procedūrų. Reikėtų nustatyti ribą, susijusią su visomis tinkamomis finansuoti išlaidomis, atsižvelgus į numatomas grynąsias pajamas. Todėl, siekiant užtikrinti aiškumą, tikslinga apibrėžti didelės apimties projekto paraiškos turinį. Paraiškoje reikėtų pateikti būtiną informaciją, kad būtų galima užtikrinti, jog dėl fondų finansinio įnašo neprarandama daug darbo vietų esamose veiklos vietose Sąjungoje. Valstybė narė turėtų pateikti visą reikalingą informaciją ir Komisija turėtų įvertinti didelės apimties projektą, kad nustatytų, ar prašomas finansinis įnašas yra pagrįstas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22a)

didelės apimties projektams tenka didelė Sąjungos išlaidų dalis ir jie dažnai yra strategiškai svarbūs įgyvendinant Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją. Todėl veiksmai, viršijantys tam tikras ribines vertes, turėtų ir toliau būti tvirtinami laikantis šiame reglamente nustatytų specialių procedūrų. Reikėtų nustatyti ribą, susijusią su visomis tinkamomis finansuoti išlaidomis, atsižvelgus į numatomas grynąsias pajamas. Todėl, siekiant užtikrinti aiškumą, tikslinga apibrėžti didelės apimties projekto paraiškos turinį. Paraiškoje reikėtų pateikti būtiną informaciją, kad būtų galima užtikrinti, jog dėl fondų finansinio įnašo neprarandama daug darbo vietų esamose veiklos vietose Sąjungoje. Valstybė narė turėtų pateikti visą reikalingą informaciją ir Komisija turėtų įvertinti didelės apimties projektą, kad nustatytų, ar prašomas finansinis įnašas yra pagrįstas;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | siekiant stiprinti integruoto teritorijos vystymo metodą, investicijos, teikiamos teritorinių priemonių forma, pavyzdžiui, integruotos teritorinės investicijos (toliau – ITI), bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (toliau – BIVP) ar bet kokios kitos teritorinės priemonės, vykdomos pagal piliečiams artimesnės Europos politikos tikslą, kuriomis remiamos valstybės narės iniciatyvos, susijusios su ERPF programoms, turėtų būti grindžiamos teritorinėmis ir vietos plėtros strategijomis. ITI ir valstybių narių sukurtų teritorinių priemonių reikmėms reikėtų nustatyti teritorinių strategijų turinio minimalius reikalavimus. Už tų teritorinių strategijų rengimą ir tvirtinimą turėtų būti atsakingos atitinkamos institucijos ir subjektai. Siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant teritorines strategijas dalyvautų atitinkamos valdžios institucijos ar subjektai, tos institucijos ar subjektai turėtų būti atsakingi už remtinų veiksmų atranką arba dalyvauti toje atrankoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

siekiant stiprinti integruoto teritorijos vystymo metodą, investicijos, teikiamos teritorinių priemonių forma, pavyzdžiui, integruotos teritorinės investicijos (toliau – ITI), bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (toliau – BIVP) ar bet kokios kitos teritorinės priemonės, vykdomos pagal piliečiams artimesnės Europos politikos tikslą, kuriomis remiamos valstybės narės iniciatyvos, susijusios su ERPF programoms, turėtų būti grindžiamos teritorinėmis ir vietos plėtros strategijomis. ITI ir valstybių narių sukurtų teritorinių priemonių reikmėms reikėtų nustatyti teritorinių strategijų turinio minimalius reikalavimus. Už tų teritorinių strategijų rengimą ir tvirtinimą turėtų būti atsakingos atitinkamos institucijos ir subjektai. Siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant teritorines strategijas dalyvautų atitinkamos valdžios institucijos ar subjektai, tos institucijos ar subjektai turėtų būti atsakingi už remtinų veiksmų atranką arba dalyvauti toje atrankoje;

| (23) | siekiant stiprinti integruoto teritorijos vystymo metodą, investicijos, teikiamos teritorinių priemonių forma, pavyzdžiui, integruotos teritorinės investicijos (toliau – ITI), bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (toliau – BIVP
  , pagal EŽŪFKP vadinamos LEADER
  ) ar bet kokios kitos teritorinės priemonės, vykdomos pagal piliečiams artimesnės Europos politikos tikslą, kuriomis remiamos valstybės narės iniciatyvos, susijusios su ERPF programoms, turėtų būti grindžiamos teritorinėmis ir vietos plėtros strategijomis
  . Ta pati nuostata taikoma susijusioms iniciatyvoms, pvz., pažangiųjų kaimų iniciatyvai
  . ITI ir valstybių narių sukurtų teritorinių priemonių reikmėms reikėtų nustatyti teritorinių strategijų turinio minimalius reikalavimus. Už tų teritorinių strategijų rengimą ir tvirtinimą turėtų būti atsakingos atitinkamos institucijos ir subjektai. Siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant teritorines strategijas dalyvautų atitinkamos valdžios institucijos ar subjektai, tos institucijos ar subjektai turėtų būti atsakingi už remtinų veiksmų atranką arba dalyvauti toje atrankoje; |
| --- | --- |

(23)

siekiant stiprinti integruoto teritorijos vystymo metodą, investicijos, teikiamos teritorinių priemonių forma, pavyzdžiui, integruotos teritorinės investicijos (toliau – ITI), bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (toliau – BIVP
  , pagal EŽŪFKP vadinamos LEADER
  ) ar bet kokios kitos teritorinės priemonės, vykdomos pagal piliečiams artimesnės Europos politikos tikslą, kuriomis remiamos valstybės narės iniciatyvos, susijusios su ERPF programoms, turėtų būti grindžiamos teritorinėmis ir vietos plėtros strategijomis
  . Ta pati nuostata taikoma susijusioms iniciatyvoms, pvz., pažangiųjų kaimų iniciatyvai
  . ITI ir valstybių narių sukurtų teritorinių priemonių reikmėms reikėtų nustatyti teritorinių strategijų turinio minimalius reikalavimus. Už tų teritorinių strategijų rengimą ir tvirtinimą turėtų būti atsakingos atitinkamos institucijos ir subjektai. Siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant teritorines strategijas dalyvautų atitinkamos valdžios institucijos ar subjektai, tos institucijos ar subjektai turėtų būti atsakingi už remtinų veiksmų atranką arba dalyvauti toje atrankoje;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (24) | siekiant geriau sutelkti vietos lygmens potencialą, būtina stiprinti ir lengvinti BIVP. Ją vykdant turėtų būti atsižvelgiama į vietos poreikius ir potencialą, taip pat į atitinkamas socialines ir kultūrines ypatybes. Turėtų būti numatyta struktūrinių pokyčių, didinamas bendruomenės pajėgumas ir skatinamos inovacijos. Vietos plėtros strategijų įgyvendinimo reikmėms turėtų būti stiprinamas glaudus bendradarbiavimas ir integruotas fondų naudojimas. Už BIVP strategijų rengimą ir įgyvendinimą turėtų būti iš esmės atsakingos vietos veiklos grupės, atstovaujančios bendruomenės interesams. Siekiant palengvinti koordinuotą skirtingų fondų paramą BIVP strategijoms ir palengvinti jų įgyvendinimą, turėtų būti užtikrinta galimybė lengviau taikyti pagrindinio fondo metodą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24)

siekiant geriau sutelkti vietos lygmens potencialą, būtina stiprinti ir lengvinti BIVP. Ją vykdant turėtų būti atsižvelgiama į vietos poreikius ir potencialą, taip pat į atitinkamas socialines ir kultūrines ypatybes. Turėtų būti numatyta struktūrinių pokyčių, didinamas bendruomenės pajėgumas ir skatinamos inovacijos. Vietos plėtros strategijų įgyvendinimo reikmėms turėtų būti stiprinamas glaudus bendradarbiavimas ir integruotas fondų naudojimas. Už BIVP strategijų rengimą ir įgyvendinimą turėtų būti iš esmės atsakingos vietos veiklos grupės, atstovaujančios bendruomenės interesams. Siekiant palengvinti koordinuotą skirtingų fondų paramą BIVP strategijoms ir palengvinti jų įgyvendinimą, turėtų būti užtikrinta galimybė lengviau taikyti pagrindinio fondo metodą;

| (24) | siekiant geriau sutelkti vietos lygmens potencialą, būtina stiprinti ir lengvinti BIVP. Ją vykdant turėtų būti atsižvelgiama į vietos poreikius ir potencialą, taip pat į atitinkamas socialines ir kultūrines ypatybes. Turėtų būti numatyta struktūrinių pokyčių, didinamas
  administracinis ir
  bendruomenės pajėgumas ir skatinamos inovacijos. Vietos plėtros strategijų įgyvendinimo reikmėms turėtų būti stiprinamas glaudus bendradarbiavimas ir integruotas fondų naudojimas. Už BIVP strategijų rengimą ir įgyvendinimą turėtų būti iš esmės atsakingos vietos veiklos grupės, atstovaujančios bendruomenės interesams. Siekiant palengvinti koordinuotą skirtingų fondų paramą BIVP strategijoms ir palengvinti jų įgyvendinimą, turėtų būti užtikrinta galimybė lengviau taikyti pagrindinio fondo metodą; |
| --- | --- |

(24)

siekiant geriau sutelkti vietos lygmens potencialą, būtina stiprinti ir lengvinti BIVP. Ją vykdant turėtų būti atsižvelgiama į vietos poreikius ir potencialą, taip pat į atitinkamas socialines ir kultūrines ypatybes. Turėtų būti numatyta struktūrinių pokyčių, didinamas
  administracinis ir
  bendruomenės pajėgumas ir skatinamos inovacijos. Vietos plėtros strategijų įgyvendinimo reikmėms turėtų būti stiprinamas glaudus bendradarbiavimas ir integruotas fondų naudojimas. Už BIVP strategijų rengimą ir įgyvendinimą turėtų būti iš esmės atsakingos vietos veiklos grupės, atstovaujančios bendruomenės interesams. Siekiant palengvinti koordinuotą skirtingų fondų paramą BIVP strategijoms ir palengvinti jų įgyvendinimą, turėtų būti užtikrinta galimybė lengviau taikyti pagrindinio fondo metodą;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | siekiant sumažinti administracinę naštą, valstybės narės iniciatyva teikiama techninė parama turėtų būti įgyvendinama taikant fiksuotąsias normas, remiantis programos įgyvendinimo pažanga. Ta techninė parama gali būti papildoma tikslinėmis administracinių gebėjimų stiprinimo priemonėmis, taikant atlyginimo metodus, nesusijusius su išlaidomis. Dėl veiksmų ir rezultatų, taip pat atitinkamų Sąjungos mokėjimų gali būti sutariama veiksmų plane ir jais galima remtis atliekant mokėjimus už rezultatus vietoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

siekiant sumažinti administracinę naštą, valstybės narės iniciatyva teikiama techninė parama turėtų būti įgyvendinama taikant fiksuotąsias normas, remiantis programos įgyvendinimo pažanga. Ta techninė parama gali būti papildoma tikslinėmis administracinių gebėjimų stiprinimo priemonėmis, taikant atlyginimo metodus, nesusijusius su išlaidomis. Dėl veiksmų ir rezultatų, taip pat atitinkamų Sąjungos mokėjimų gali būti sutariama veiksmų plane ir jais galima remtis atliekant mokėjimus už rezultatus vietoje;

| (25) | siekiant sumažinti administracinę naštą, valstybės narės iniciatyva teikiama techninė parama turėtų būti įgyvendinama taikant fiksuotąsias normas, remiantis programos įgyvendinimo pažanga. Ta techninė parama gali būti papildoma tikslinėmis administracinių gebėjimų stiprinimo priemonėmis,
  pvz., personalo kvalifikacijos vertinimo,
  taikant atlyginimo metodus, nesusijusius su išlaidomis. Dėl veiksmų ir rezultatų, taip pat atitinkamų Sąjungos mokėjimų gali būti sutariama veiksmų plane ir jais galima remtis atliekant mokėjimus už rezultatus vietoje; |
| --- | --- |

(25)

siekiant sumažinti administracinę naštą, valstybės narės iniciatyva teikiama techninė parama turėtų būti įgyvendinama taikant fiksuotąsias normas, remiantis programos įgyvendinimo pažanga. Ta techninė parama gali būti papildoma tikslinėmis administracinių gebėjimų stiprinimo priemonėmis,
  pvz., personalo kvalifikacijos vertinimo,
  taikant atlyginimo metodus, nesusijusius su išlaidomis. Dėl veiksmų ir rezultatų, taip pat atitinkamų Sąjungos mokėjimų gali būti sutariama veiksmų plane ir jais galima remtis atliekant mokėjimus už rezultatus vietoje;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

27 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (27) | siekdama išnagrinėti programų rezultatus valstybė narė turėtų įsteigti stebėsenos komitetus. ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo atveju metinės įgyvendinimo ataskaitos turėtų būti pakeistos metiniu struktūriniu politiniu dialogu, grindžiamu naujausia programos įgyvendinimo informacija ir duomenimis, kuriuos pateikia valstybė narė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27)

siekdama išnagrinėti programų rezultatus valstybė narė turėtų įsteigti stebėsenos komitetus. ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo atveju metinės įgyvendinimo ataskaitos turėtų būti pakeistos metiniu struktūriniu politiniu dialogu, grindžiamu naujausia programos įgyvendinimo informacija ir duomenimis, kuriuos pateikia valstybė narė;

| (27) | siekdama išnagrinėti programų rezultatus valstybė narė turėtų įsteigti stebėsenos komitetus
  , kuriems priklausytų ir pilietinės visuomenės atstovai bei socialiniai partneriai
  . ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo atveju metinės įgyvendinimo ataskaitos turėtų būti pakeistos metiniu struktūriniu politiniu dialogu, grindžiamu naujausia programos įgyvendinimo informacija ir duomenimis, kuriuos pateikia valstybė narė; |
| --- | --- |

(27)

siekdama išnagrinėti programų rezultatus valstybė narė turėtų įsteigti stebėsenos komitetus
  , kuriems priklausytų ir pilietinės visuomenės atstovai bei socialiniai partneriai
  . ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo atveju metinės įgyvendinimo ataskaitos turėtų būti pakeistos metiniu struktūriniu politiniu dialogu, grindžiamu naujausia programos įgyvendinimo informacija ir duomenimis, kuriuos pateikia valstybė narė;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | remiantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (16) 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti fondus remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus, kartu išvengiant pernelyg didelio reglamentavimo ir administracinės naštos, visų pirma tenkančios valstybėms narėms. Prireikus šie reikalavimai gali apimti išmatuojamus rodiklius, kuriais gali būti remiamasi vertinant fondų poveikį vietoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

remiantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (16) 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti fondus remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus, kartu išvengiant pernelyg didelio reglamentavimo ir administracinės naštos, visų pirma tenkančios valstybėms narėms. Prireikus šie reikalavimai gali apimti išmatuojamus rodiklius, kuriais gali būti remiamasi vertinant fondų poveikį vietoje;

| (28) | remiantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (16) 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti fondus remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus, kartu išvengiant pernelyg didelio reglamentavimo ir administracinės naštos, visų pirma tenkančios valstybėms narėms. Prireikus šie reikalavimai gali apimti išmatuojamus rodiklius, kuriais gali būti remiamasi vertinant fondų poveikį vietoje.
  Kai įmanoma, rodikliai turėtų būti rengiami atsižvelgiant į lytį; |
| --- | --- |

(28)

remiantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (16) 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti fondus remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus, kartu išvengiant pernelyg didelio reglamentavimo ir administracinės naštos, visų pirma tenkančios valstybėms narėms. Prireikus šie reikalavimai gali apimti išmatuojamus rodiklius, kuriais gali būti remiamasi vertinant fondų poveikį vietoje.
  Kai įmanoma, rodikliai turėtų būti rengiami atsižvelgiant į lytį;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

29 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (29) | siekiant užtikrinti, kad būtų teikiama išsami naujausia informacija apie programos įgyvendinimą, turėtų būti reikalaujama
  dažniau
  teikti kiekybinių duomenų ataskaitas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29)

siekiant užtikrinti, kad būtų teikiama išsami naujausia informacija apie programos įgyvendinimą, turėtų būti reikalaujama
  dažniau
  teikti kiekybinių duomenų ataskaitas;

| (29) | siekiant užtikrinti, kad būtų teikiama išsami naujausia informacija apie programos įgyvendinimą, turėtų būti reikalaujama
  veiksmingai ir laiku
  teikti kiekybinių duomenų ataskaitas; |
| --- | --- |

(29)

siekiant užtikrinti, kad būtų teikiama išsami naujausia informacija apie programos įgyvendinimą, turėtų būti reikalaujama
  veiksmingai ir laiku
  teikti kiekybinių duomenų ataskaitas;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (30) | kad padėtų rengti susijusias programas ir kito programavimo laikotarpio veiklą, Komisija turėtų atlikti fondų vidurio laikotarpio vertinimą. Programavimo laikotarpio pabaigoje Komisija turėtų atlikti fondų retrospektyvius vertinimus, kuriuose didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas fondų poveikiui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30)

kad padėtų rengti susijusias programas ir kito programavimo laikotarpio veiklą, Komisija turėtų atlikti fondų vidurio laikotarpio vertinimą. Programavimo laikotarpio pabaigoje Komisija turėtų atlikti fondų retrospektyvius vertinimus, kuriuose didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas fondų poveikiui;

| (30) | kad padėtų rengti susijusias programas ir kito programavimo laikotarpio veiklą, Komisija turėtų atlikti fondų vidurio laikotarpio vertinimą. Programavimo laikotarpio pabaigoje Komisija turėtų atlikti fondų retrospektyvius vertinimus, kuriuose didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas fondų poveikiui
  . Šių vertinimų rezultatai turėtų būti skelbiami viešai; |
| --- | --- |

(30)

kad padėtų rengti susijusias programas ir kito programavimo laikotarpio veiklą, Komisija turėtų atlikti fondų vidurio laikotarpio vertinimą. Programavimo laikotarpio pabaigoje Komisija turėtų atlikti fondų retrospektyvius vertinimus, kuriuose didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas fondų poveikiui
  . Šių vertinimų rezultatai turėtų būti skelbiami viešai;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

34 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (34) | kalbant apie paramos gavėjams skiriamas dotacijas, valstybės narės turėtų vis dažniau naudotis supaprastintu išlaidų apmokėjimu. Su privalomu supaprastintu išlaidų apmokėjimu susijusi riba turėtų būti siejama su visomis veiksmo išlaidomis, kad visiems veiksmams, kuriais neviršijama viršutinė riba, būtų taikomos vienodos sąlygos, neatsižvelgiant į tai, ar parama yra viešoji, ar privati; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(34)

kalbant apie paramos gavėjams skiriamas dotacijas, valstybės narės turėtų vis dažniau naudotis supaprastintu išlaidų apmokėjimu. Su privalomu supaprastintu išlaidų apmokėjimu susijusi riba turėtų būti siejama su visomis veiksmo išlaidomis, kad visiems veiksmams, kuriais neviršijama viršutinė riba, būtų taikomos vienodos sąlygos, neatsižvelgiant į tai, ar parama yra viešoji, ar privati;

| (34) | kalbant apie paramos gavėjams skiriamas dotacijas, valstybės narės turėtų vis dažniau naudotis supaprastintu išlaidų apmokėjimu. Su privalomu supaprastintu išlaidų apmokėjimu susijusi riba turėtų būti siejama su visomis veiksmo išlaidomis, kad visiems veiksmams, kuriais neviršijama viršutinė riba, būtų taikomos vienodos sąlygos, neatsižvelgiant į tai, ar parama yra viešoji, ar privati
  . Jei valstybė narė ketina pasiūlyti taikyti supaprastintą išlaidų apmokėjimą, ji galėtų pasikonsultuoti su stebėsenos komitetu; |
| --- | --- |

(34)

kalbant apie paramos gavėjams skiriamas dotacijas, valstybės narės turėtų vis dažniau naudotis supaprastintu išlaidų apmokėjimu. Su privalomu supaprastintu išlaidų apmokėjimu susijusi riba turėtų būti siejama su visomis veiksmo išlaidomis, kad visiems veiksmams, kuriais neviršijama viršutinė riba, būtų taikomos vienodos sąlygos, neatsižvelgiant į tai, ar parama yra viešoji, ar privati
  . Jei valstybė narė ketina pasiūlyti taikyti supaprastintą išlaidų apmokėjimą, ji galėtų pasikonsultuoti su stebėsenos komitetu;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

36 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (36) | siekiant užtikrinti kuo optimalesnį bendrai finansuojamų investicijų į aplinką įsisavinimą, turėtų būti užtikrinta sąveika su Aplinkos ir klimato politikos programa LIFE, visų pirma įgyvendinant LIFE strateginius integruotuosius projektus ir strateginius gamtos projektus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36)

siekiant užtikrinti kuo optimalesnį bendrai finansuojamų investicijų į aplinką įsisavinimą, turėtų būti užtikrinta sąveika su Aplinkos ir klimato politikos programa LIFE, visų pirma įgyvendinant LIFE strateginius integruotuosius projektus ir strateginius gamtos projektus;

| (36) | siekiant užtikrinti kuo optimalesnį bendrai finansuojamų investicijų į aplinką įsisavinimą, turėtų būti užtikrinta sąveika su Aplinkos ir klimato politikos programa LIFE, visų pirma įgyvendinant LIFE strateginius integruotuosius projektus ir strateginius gamtos projektus
  , taip pat su pagal programą „Europos horizontas“ ir kitas Sąjungos programas finansuojamais projektais
  ; |
| --- | --- |

(36)

siekiant užtikrinti kuo optimalesnį bendrai finansuojamų investicijų į aplinką įsisavinimą, turėtų būti užtikrinta sąveika su Aplinkos ir klimato politikos programa LIFE, visų pirma įgyvendinant LIFE strateginius integruotuosius projektus ir strateginius gamtos projektus
  , taip pat su pagal programą „Europos horizontas“ ir kitas Sąjungos programas finansuojamais projektais
  ;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

38 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (38) | siekiant užtikrinti fondų rezultatyvumą, teisingumą ir tvarų poveikį, reikėtų numatyti nuostatas, kurios garantuotų, kad investicijos į infrastruktūrą arba gamybinės investicijos būtų ilgalaikės ir neleistų naudojantis fondų parama įgyti nederamo pranašumo. Vadovaujančiosios institucijos atrinkdamos veiksmus turėtų atidžiai siekti neremti perkėlimo ir neteisėtą lėšų išmokėjimą už veiksmus, neatitinkančius tęstinumo reikalavimų, laikyti pažeidimais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(38)

siekiant užtikrinti fondų rezultatyvumą, teisingumą ir tvarų poveikį, reikėtų numatyti nuostatas, kurios garantuotų, kad investicijos į infrastruktūrą arba gamybinės investicijos būtų ilgalaikės ir neleistų naudojantis fondų parama įgyti nederamo pranašumo. Vadovaujančiosios institucijos atrinkdamos veiksmus turėtų atidžiai siekti neremti perkėlimo ir neteisėtą lėšų išmokėjimą už veiksmus, neatitinkančius tęstinumo reikalavimų, laikyti pažeidimais;

| (38) | siekiant užtikrinti fondų
  įtraukumą,
  rezultatyvumą, teisingumą ir tvarų poveikį, reikėtų numatyti nuostatas, kurios garantuotų, kad investicijos į infrastruktūrą arba gamybinės investicijos būtų
  nediskriminacinės ir
  ilgalaikės ir neleistų naudojantis fondų parama įgyti nederamo pranašumo. Vadovaujančiosios institucijos atrinkdamos veiksmus turėtų atidžiai siekti neremti perkėlimo ir neteisėtą lėšų išmokėjimą už veiksmus, neatitinkančius tęstinumo reikalavimų, laikyti pažeidimais; |
| --- | --- |

(38)

siekiant užtikrinti fondų
  įtraukumą,
  rezultatyvumą, teisingumą ir tvarų poveikį, reikėtų numatyti nuostatas, kurios garantuotų, kad investicijos į infrastruktūrą arba gamybinės investicijos būtų
  nediskriminacinės ir
  ilgalaikės ir neleistų naudojantis fondų parama įgyti nederamo pranašumo. Vadovaujančiosios institucijos atrinkdamos veiksmus turėtų atidžiai siekti neremti perkėlimo ir neteisėtą lėšų išmokėjimą už veiksmus, neatitinkančius tęstinumo reikalavimų, laikyti pažeidimais;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

40 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (40) | siekiant optimizuoti iš Sąjungos biudžeto visiškai arba iš dalies finansuojamų investicijų pridėtinę vertę, turėtų būti siekiama visų pirma fondų ir tiesiogiai valdomų priemonių, įskaitant reformų įgyvendinimo priemonę, sąveikos; tą sąveiką reikėtų pasiekti taikant pagrindinius mechanizmus, t. y. pripažįstant fiksuotąsias normas tinkamoms finansuoti programos „Horizontas Europa“ išlaidoms panašaus veiksmo reikmėms ir sudarant galimybę derinti finansavimą pagal skirtingas Sąjungos priemones to paties veiksmo reikmėms, jei išvengiama dvigubo finansavimo. Todėl šiame reglamente turėtų būti nustatytos papildomo finansavimo fondų lėšomis taisyklės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(40)

siekiant optimizuoti iš Sąjungos biudžeto visiškai arba iš dalies finansuojamų investicijų pridėtinę vertę, turėtų būti siekiama visų pirma fondų ir tiesiogiai valdomų priemonių, įskaitant reformų įgyvendinimo priemonę, sąveikos; tą sąveiką reikėtų pasiekti taikant pagrindinius mechanizmus, t. y. pripažįstant fiksuotąsias normas tinkamoms finansuoti programos „Horizontas Europa“ išlaidoms panašaus veiksmo reikmėms ir sudarant galimybę derinti finansavimą pagal skirtingas Sąjungos priemones to paties veiksmo reikmėms, jei išvengiama dvigubo finansavimo. Todėl šiame reglamente turėtų būti nustatytos papildomo finansavimo fondų lėšomis taisyklės;

| (40) | siekiant optimizuoti iš Sąjungos biudžeto visiškai arba iš dalies finansuojamų investicijų pridėtinę vertę, turėtų būti siekiama visų pirma fondų ir tiesiogiai valdomų priemonių, įskaitant reformų įgyvendinimo priemonę, sąveikos
  . Vykdant šį politikos koordinavimą reikėtų skatinti taikyti paprastas naudoti priemones ir daugiapakopį valdymą.
  Tą sąveiką reikėtų pasiekti taikant pagrindinius mechanizmus, t. y. pripažįstant fiksuotąsias normas tinkamoms finansuoti programos „Horizontas Europa“ išlaidoms panašaus veiksmo reikmėms ir sudarant galimybę derinti finansavimą pagal skirtingas Sąjungos priemones to paties veiksmo reikmėms, jei išvengiama dvigubo finansavimo. Todėl šiame reglamente turėtų būti nustatytos papildomo finansavimo fondų lėšomis taisyklės; |
| --- | --- |

(40)

siekiant optimizuoti iš Sąjungos biudžeto visiškai arba iš dalies finansuojamų investicijų pridėtinę vertę, turėtų būti siekiama visų pirma fondų ir tiesiogiai valdomų priemonių, įskaitant reformų įgyvendinimo priemonę, sąveikos
  . Vykdant šį politikos koordinavimą reikėtų skatinti taikyti paprastas naudoti priemones ir daugiapakopį valdymą.
  Tą sąveiką reikėtų pasiekti taikant pagrindinius mechanizmus, t. y. pripažįstant fiksuotąsias normas tinkamoms finansuoti programos „Horizontas Europa“ išlaidoms panašaus veiksmo reikmėms ir sudarant galimybę derinti finansavimą pagal skirtingas Sąjungos priemones to paties veiksmo reikmėms, jei išvengiama dvigubo finansavimo. Todėl šiame reglamente turėtų būti nustatytos papildomo finansavimo fondų lėšomis taisyklės;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

42 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (42a) | vadovaujančiosios institucijos turėtų turėti galimybę įgyvendinti finansines priemones tiesiogiai skirdamos sutartį EIB grupei, nacionaliniams skatinamojo finansavimo bankams ir tarptautinėms finansų įstaigoms (TFĮ); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(42a)

vadovaujančiosios institucijos turėtų turėti galimybę įgyvendinti finansines priemones tiesiogiai skirdamos sutartį EIB grupei, nacionaliniams skatinamojo finansavimo bankams ir tarptautinėms finansų įstaigoms (TFĮ);

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

44 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (44) | visapusiškai laikydamosi 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu jau išaiškintų taikytinų valstybės pagalbos ir viešųjų pirkimų taisyklių, vadovaujančiosios institucijos turėtų galėti nuspręsti dėl tinkamiausių finansinių priemonių įgyvendinimo galimybių konkretiems tikslinių regionų poreikiams tenkinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(44)

visapusiškai laikydamosi 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu jau išaiškintų taikytinų valstybės pagalbos ir viešųjų pirkimų taisyklių, vadovaujančiosios institucijos turėtų galėti nuspręsti dėl tinkamiausių finansinių priemonių įgyvendinimo galimybių konkretiems tikslinių regionų poreikiams tenkinti;

| (44) | visapusiškai laikydamosi 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu jau išaiškintų taikytinų valstybės pagalbos ir viešųjų pirkimų taisyklių, vadovaujančiosios institucijos turėtų galėti nuspręsti dėl tinkamiausių finansinių priemonių įgyvendinimo galimybių konkretiems tikslinių regionų poreikiams tenkinti
  . Komisija, atsižvelgdama į tai ir bendradarbiaudama su Europos Audito Rūmais, nustato auditoriams, vadovaujančiosioms institucijoms ir paramos gavėjams skirtas rekomendacijas dėl atitikties valstybės pagalbos taisyklėms vertinimo ir valstybės pagalbos schemų kūrimo; |
| --- | --- |

(44)

visapusiškai laikydamosi 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu jau išaiškintų taikytinų valstybės pagalbos ir viešųjų pirkimų taisyklių, vadovaujančiosios institucijos turėtų galėti nuspręsti dėl tinkamiausių finansinių priemonių įgyvendinimo galimybių konkretiems tikslinių regionų poreikiams tenkinti
  . Komisija, atsižvelgdama į tai ir bendradarbiaudama su Europos Audito Rūmais, nustato auditoriams, vadovaujančiosioms institucijoms ir paramos gavėjams skirtas rekomendacijas dėl atitikties valstybės pagalbos taisyklėms vertinimo ir valstybės pagalbos schemų kūrimo;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

45 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (45a) | siekdama padidinti atskaitomybę ir skaidrumą, Komisija turėtų užtikrinti galimybę visais programų rengimo ir įgyvendinimo etapais, įskaitant stebėjimo ir vertinimo etapus, naudotis skundų nagrinėjimo sistema, kuri būtų prieinama visiems piliečiams ir suinteresuotosioms šalims; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(45a)

siekdama padidinti atskaitomybę ir skaidrumą, Komisija turėtų užtikrinti galimybę visais programų rengimo ir įgyvendinimo etapais, įskaitant stebėjimo ir vertinimo etapus, naudotis skundų nagrinėjimo sistema, kuri būtų prieinama visiems piliečiams ir suinteresuotosioms šalims;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

46 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (46) | siekiant paankstinti programos įgyvendinimo pradžią, reikėtų sudaryti palankias sąlygas pratęsti ankstesnio programavimo laikotarpio įgyvendinimo tvarką. Ankstesniu programavimo laikotarpiu jau sukurta kompiuterizuota sistema turėtų būti toliau naudojama (prireikus ją galima pritaikyti), nebent prireiktų naujų technologijų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(46)

siekiant paankstinti programos įgyvendinimo pradžią, reikėtų sudaryti palankias sąlygas pratęsti ankstesnio programavimo laikotarpio įgyvendinimo tvarką. Ankstesniu programavimo laikotarpiu jau sukurta kompiuterizuota sistema turėtų būti toliau naudojama (prireikus ją galima pritaikyti), nebent prireiktų naujų technologijų;

| (46) | siekiant paankstinti programos įgyvendinimo pradžią, reikėtų
  , kai įmanoma,
  sudaryti palankias sąlygas pratęsti ankstesnio programavimo laikotarpio įgyvendinimo tvarką
  , apimant administracines ir IT sistemas
  . Ankstesniu programavimo laikotarpiu jau sukurta kompiuterizuota sistema turėtų būti toliau naudojama (prireikus ją galima pritaikyti), nebent prireiktų naujų technologijų; |
| --- | --- |

(46)

siekiant paankstinti programos įgyvendinimo pradžią, reikėtų
  , kai įmanoma,
  sudaryti palankias sąlygas pratęsti ankstesnio programavimo laikotarpio įgyvendinimo tvarką
  , apimant administracines ir IT sistemas
  . Ankstesniu programavimo laikotarpiu jau sukurta kompiuterizuota sistema turėtų būti toliau naudojama (prireikus ją galima pritaikyti), nebent prireiktų naujų technologijų;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

48 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (48a) | siekiant užtikrinti veiksmingą naudojimąsi fondais, visoms valstybėms narėms paprašius turėtų būti sudaryta galimybė pasinaudoti EIB parama. Tai galėtų būti gebėjimų stiprinimo parama, parama nustatant, rengiant ir įgyvendinant projektus, taip pat konsultacijos dėl finansinių priemonių ir investavimo platformų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(48a)

siekiant užtikrinti veiksmingą naudojimąsi fondais, visoms valstybėms narėms paprašius turėtų būti sudaryta galimybė pasinaudoti EIB parama. Tai galėtų būti gebėjimų stiprinimo parama, parama nustatant, rengiant ir įgyvendinant projektus, taip pat konsultacijos dėl finansinių priemonių ir investavimo platformų;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

50 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (50) | siekiant užtikrinti tinkamą rezultatyvaus bei veiksmingo fondų paramos įgyvendinimo ir susijusių administracinių išlaidų bei naštos pusiausvyrą, valdymo patikrinimų dažnumas, mastas ir aprėptis turėtų būti grindžiami rizikos vertinimu, kuriame atsižvelgiama į tokius veiksnius kaip įgyvendinamų veiksmų rūšis, paramos gavėjai ir rizikos lygis, nustatytas per ankstesnius valdymo patikrinimus ir auditus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(50)

siekiant užtikrinti tinkamą rezultatyvaus bei veiksmingo fondų paramos įgyvendinimo ir susijusių administracinių išlaidų bei naštos pusiausvyrą, valdymo patikrinimų dažnumas, mastas ir aprėptis turėtų būti grindžiami rizikos vertinimu, kuriame atsižvelgiama į tokius veiksnius kaip įgyvendinamų veiksmų rūšis, paramos gavėjai ir rizikos lygis, nustatytas per ankstesnius valdymo patikrinimus ir auditus;

| (50) | siekiant užtikrinti tinkamą rezultatyvaus bei veiksmingo fondų paramos įgyvendinimo ir susijusių administracinių išlaidų bei naštos pusiausvyrą, valdymo patikrinimų dažnumas, mastas ir aprėptis turėtų būti grindžiami rizikos vertinimu, kuriame atsižvelgiama į tokius veiksnius kaip įgyvendinamų veiksmų rūšis,
  veiksmų sudėtingumas ir kiekis,
  paramos gavėjai ir rizikos lygis, nustatytas per ankstesnius valdymo patikrinimus ir auditus
  . Fondų valdymo ir kontrolės priemonės turėtų būti proporcingos atsižvelgiant į rizikos Sąjungos biudžetui lygį; |
| --- | --- |

(50)

siekiant užtikrinti tinkamą rezultatyvaus bei veiksmingo fondų paramos įgyvendinimo ir susijusių administracinių išlaidų bei naštos pusiausvyrą, valdymo patikrinimų dažnumas, mastas ir aprėptis turėtų būti grindžiami rizikos vertinimu, kuriame atsižvelgiama į tokius veiksnius kaip įgyvendinamų veiksmų rūšis,
  veiksmų sudėtingumas ir kiekis,
  paramos gavėjai ir rizikos lygis, nustatytas per ankstesnius valdymo patikrinimus ir auditus
  . Fondų valdymo ir kontrolės priemonės turėtų būti proporcingos atsižvelgiant į rizikos Sąjungos biudžetui lygį;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

58 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (58) | valstybės narės taip pat turėtų veiksmingai užkirsti kelią bet kokiems pažeidimams, įskaitant paramos gavėjų sukčiavimą, juos nustatyti ir imtis atitinkamų veiksmų. Be to, pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (18) ir reglamentus (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (19) bei Nr. 2185/96 (20) Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant administracinius patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 (21) Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitos nusikalstamos veikos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Direktyvoje (ES) 2017/1371 (22) dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis, ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, kad bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, visapusiškai bendradarbiautų siekdamas apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteiktų būtinas teises ir prieigą Komisijai, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF), Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrintų, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises; Valstybės narės turėtų
  pranešti Komisijai
  apie nustatytus pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, ir apie atitinkamus savo tolesnius veiksmus, taip pat tolesnius veiksmus po OLAF tyrimų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(58)

valstybės narės taip pat turėtų veiksmingai užkirsti kelią bet kokiems pažeidimams, įskaitant paramos gavėjų sukčiavimą, juos nustatyti ir imtis atitinkamų veiksmų. Be to, pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (18) ir reglamentus (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (19) bei Nr. 2185/96 (20) Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant administracinius patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 (21) Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitos nusikalstamos veikos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Direktyvoje (ES) 2017/1371 (22) dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis, ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, kad bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, visapusiškai bendradarbiautų siekdamas apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteiktų būtinas teises ir prieigą Komisijai, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF), Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrintų, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises; Valstybės narės turėtų
  pranešti Komisijai
  apie nustatytus pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, ir apie atitinkamus savo tolesnius veiksmus, taip pat tolesnius veiksmus po OLAF tyrimų;

| (58) | valstybės narės taip pat turėtų veiksmingai užkirsti kelią bet kokiems pažeidimams, įskaitant paramos gavėjų sukčiavimą, juos nustatyti ir imtis atitinkamų veiksmų. Be to, pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (18) ir reglamentus (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (19) bei Nr. 2185/96 (20) Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant administracinius patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 (21) Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitos nusikalstamos veikos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Direktyvoje (ES) 2017/1371 (22) dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis, ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, kad bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, visapusiškai bendradarbiautų siekdamas apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteiktų būtinas teises ir prieigą Komisijai, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF), Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrintų, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises. Valstybės narės turėtų
  Komisijai pateikti išsamią atskaitą
  apie nustatytus pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, ir apie atitinkamus savo tolesnius veiksmus, taip pat tolesnius veiksmus po OLAF tyrimų
  . Valstybės narės, kurios nedalyvauja vykdant tvirtesnį su Europos prokuratūra susijusį bendradarbiavimą, turėtų pranešti Komisijai apie nacionalinių baudžiamojo persekiojimo institucijų priimtus sprendimus, susijusius su Sąjungos biudžetui kenkiančiais pažeidimais; |
| --- | --- |

(58)

valstybės narės taip pat turėtų veiksmingai užkirsti kelią bet kokiems pažeidimams, įskaitant paramos gavėjų sukčiavimą, juos nustatyti ir imtis atitinkamų veiksmų. Be to, pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (18) ir reglamentus (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (19) bei Nr. 2185/96 (20) Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant administracinius patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 (21) Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitos nusikalstamos veikos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Direktyvoje (ES) 2017/1371 (22) dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis, ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, kad bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, visapusiškai bendradarbiautų siekdamas apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteiktų būtinas teises ir prieigą Komisijai, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF), Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrintų, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises. Valstybės narės turėtų
  Komisijai pateikti išsamią atskaitą
  apie nustatytus pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, ir apie atitinkamus savo tolesnius veiksmus, taip pat tolesnius veiksmus po OLAF tyrimų
  . Valstybės narės, kurios nedalyvauja vykdant tvirtesnį su Europos prokuratūra susijusį bendradarbiavimą, turėtų pranešti Komisijai apie nacionalinių baudžiamojo persekiojimo institucijų priimtus sprendimus, susijusius su Sąjungos biudžetui kenkiančiais pažeidimais;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

61 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (61) | turėtų būti nustatyti objektyvūs kriterijai, pagal kuriuos būtų nustatomi fondų lėšomis tinkami finansuoti regionai ir vietovės. Todėl Sąjungos lygmeniu nustatant regionus ir vietoves reikėtų remtis bendra Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1059/2003 (23)

  , iš dalies pakeistu
  Komisijos reglamentu (ES)
  Nr. 868
  /
  2014

   (24), nustatyta regionų klasifikavimo sistema; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(61)

turėtų būti nustatyti objektyvūs kriterijai, pagal kuriuos būtų nustatomi fondų lėšomis tinkami finansuoti regionai ir vietovės. Todėl Sąjungos lygmeniu nustatant regionus ir vietoves reikėtų remtis bendra Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1059/2003 (23)

  , iš dalies pakeistu
  Komisijos reglamentu (ES)
  Nr. 868
  /
  2014

   (24), nustatyta regionų klasifikavimo sistema;

| (61) | turėtų būti nustatyti objektyvūs kriterijai, pagal kuriuos būtų nustatomi fondų lėšomis tinkami finansuoti regionai ir vietovės. Todėl Sąjungos lygmeniu nustatant regionus ir vietoves reikėtų remtis bendra Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1059/2003 (23)

  su naujausiais pakeitimais, padarytais
  Komisijos reglamentu (ES)
  2016
  /
  2066

   (24), nustatyta regionų klasifikavimo sistema; |
| --- | --- |

(61)

turėtų būti nustatyti objektyvūs kriterijai, pagal kuriuos būtų nustatomi fondų lėšomis tinkami finansuoti regionai ir vietovės. Todėl Sąjungos lygmeniu nustatant regionus ir vietoves reikėtų remtis bendra Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1059/2003 (23)

  su naujausiais pakeitimais, padarytais
  Komisijos reglamentu (ES)
  2016
  /
  2066

   (24), nustatyta regionų klasifikavimo sistema;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

62 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (62) | siekdama nustatyti tinkamą ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo finansinę programą, Komisija turėtų nustatyti kiekvienai valstybei narei skiriamų asignavimų metinį paskirstymą pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą drauge su tinkamų finansuoti regionų sąrašu, taip pat asignavimus Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui (INTERREG). Atsižvelgdama į tai, kad nacionaliniai asignavimai valstybėms narėms turėtų būti nustatomi remiantis 2018 m. turimais statistiniais duomenimis ir prognozėmis, taip pat atsižvelgdama į prognozavimo neapibrėžtumą, Komisija 2024 m. turėtų peržiūrėti visus visų valstybių narių asignavimus, remdamasi tuo metu prieinama naujausia statistika ir, jei bendras nuokrypis didesnis nei ± 5 proc., Komisija turėtų pakoreguoti 2025–2027 m. asignavimus, kad programos pakeitimuose drauge atsispindėtų ir laikotarpio vidurio peržiūros, ir techninio patikslinimo rezultatai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(62)

siekdama nustatyti tinkamą ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo finansinę programą, Komisija turėtų nustatyti kiekvienai valstybei narei skiriamų asignavimų metinį paskirstymą pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą drauge su tinkamų finansuoti regionų sąrašu, taip pat asignavimus Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui (INTERREG). Atsižvelgdama į tai, kad nacionaliniai asignavimai valstybėms narėms turėtų būti nustatomi remiantis 2018 m. turimais statistiniais duomenimis ir prognozėmis, taip pat atsižvelgdama į prognozavimo neapibrėžtumą, Komisija 2024 m. turėtų peržiūrėti visus visų valstybių narių asignavimus, remdamasi tuo metu prieinama naujausia statistika ir, jei bendras nuokrypis didesnis nei ± 5 proc., Komisija turėtų pakoreguoti 2025–2027 m. asignavimus, kad programos pakeitimuose drauge atsispindėtų ir laikotarpio vidurio peržiūros, ir techninio patikslinimo rezultatai;

| (62) | siekdama nustatyti tinkamą ERPF, ESF+
  , EJRŽF
  ir Sanglaudos fondo finansinę programą, Komisija turėtų nustatyti kiekvienai valstybei narei skiriamų asignavimų metinį paskirstymą pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą drauge su tinkamų finansuoti regionų sąrašu, taip pat asignavimus Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui (INTERREG). Atsižvelgdama į tai, kad nacionaliniai asignavimai valstybėms narėms turėtų būti nustatomi remiantis 2018 m. turimais statistiniais duomenimis ir prognozėmis, taip pat atsižvelgdama į prognozavimo neapibrėžtumą, Komisija 2024 m. turėtų peržiūrėti visus visų valstybių narių asignavimus, remdamasi tuo metu prieinama naujausia statistika ir, jei bendras nuokrypis didesnis nei ± 5 proc., Komisija turėtų pakoreguoti 2025–2027 m. asignavimus, kad programos pakeitimuose drauge atsispindėtų ir laikotarpio vidurio peržiūros, ir techninio patikslinimo rezultatai; |
| --- | --- |

(62)

siekdama nustatyti tinkamą ERPF, ESF+
  , EJRŽF
  ir Sanglaudos fondo finansinę programą, Komisija turėtų nustatyti kiekvienai valstybei narei skiriamų asignavimų metinį paskirstymą pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą drauge su tinkamų finansuoti regionų sąrašu, taip pat asignavimus Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui (INTERREG). Atsižvelgdama į tai, kad nacionaliniai asignavimai valstybėms narėms turėtų būti nustatomi remiantis 2018 m. turimais statistiniais duomenimis ir prognozėmis, taip pat atsižvelgdama į prognozavimo neapibrėžtumą, Komisija 2024 m. turėtų peržiūrėti visus visų valstybių narių asignavimus, remdamasi tuo metu prieinama naujausia statistika ir, jei bendras nuokrypis didesnis nei ± 5 proc., Komisija turėtų pakoreguoti 2025–2027 m. asignavimus, kad programos pakeitimuose drauge atsispindėtų ir laikotarpio vidurio peržiūros, ir techninio patikslinimo rezultatai;

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

63 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (63) | transeuropinių transporto tinklų projektai pagal Reglamentą (ES) Nr. [naująjį EITP reglamentą] (25) ir toliau bus finansuojami pagal pasidalijamojo valdymo principą iš Sanglaudos fondo ir tiesioginio valdymo principą pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP). Remiantis sėkmingu 2014–2020 m. programavimo laikotarpio metodu, šiuo tikslu
  10 000 000 000
   EUR iš Sanglaudos fondo turėtų būti perkelta EITP reikmėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(63)

transeuropinių transporto tinklų projektai pagal Reglamentą (ES) Nr. [naująjį EITP reglamentą] (25) ir toliau bus finansuojami pagal pasidalijamojo valdymo principą iš Sanglaudos fondo ir tiesioginio valdymo principą pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP). Remiantis sėkmingu 2014–2020 m. programavimo laikotarpio metodu, šiuo tikslu
  10 000 000 000
   EUR iš Sanglaudos fondo turėtų būti perkelta EITP reikmėms;

| (63) | transeuropinių transporto tinklų projektai pagal Reglamentą (ES) Nr. [naująjį EITP reglamentą] (25) ir toliau bus finansuojami pagal pasidalijamojo valdymo principą iš Sanglaudos fondo ir tiesioginio valdymo principą pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP). Remiantis sėkmingu 2014–2020 m. programavimo laikotarpio metodu, šiuo tikslu
  4 000 000 000
   EUR iš Sanglaudos fondo turėtų būti perkelta EITP reikmėms; |
| --- | --- |

(63)

transeuropinių transporto tinklų projektai pagal Reglamentą (ES) Nr. [naująjį EITP reglamentą] (25) ir toliau bus finansuojami pagal pasidalijamojo valdymo principą iš Sanglaudos fondo ir tiesioginio valdymo principą pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP). Remiantis sėkmingu 2014–2020 m. programavimo laikotarpio metodu, šiuo tikslu
  4 000 000 000
   EUR iš Sanglaudos fondo turėtų būti perkelta EITP reikmėms;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

64 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (64) | tam tikra ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo išteklių suma turėtų būti skiriama Europos miestų iniciatyvai, kurią Komisija turėtų įgyvendinti pagal tiesioginio arba netiesioginio valdymo principą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(64)

tam tikra ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo išteklių suma turėtų būti skiriama Europos miestų iniciatyvai, kurią Komisija turėtų įgyvendinti pagal tiesioginio arba netiesioginio valdymo principą;

| (64) | tam tikra ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo išteklių suma turėtų būti skiriama Europos miestų iniciatyvai, kurią Komisija turėtų įgyvendinti pagal tiesioginio arba netiesioginio valdymo principą
  . Ateityje reikėtų toliau svarstyti konkrečios paramos, teikiamos palankių sąlygų neturintiems regionams ir bendruomenėms, klausimą; |
| --- | --- |

(64)

tam tikra ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo išteklių suma turėtų būti skiriama Europos miestų iniciatyvai, kurią Komisija turėtų įgyvendinti pagal tiesioginio arba netiesioginio valdymo principą
  . Ateityje reikėtų toliau svarstyti konkrečios paramos, teikiamos palankių sąlygų neturintiems regionams ir bendruomenėms, klausimą;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

65 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (65a) | siekiant spręsti 7-ojoje sanglaudos ataskaitoje

   (1 a)

  apibūdintas problemas, kurių patiria vidutinių pajamų regionai (menkas ekonomikos augimas, palyginti su labiau išsivysčiusiais regionais, tačiau taip pat palyginti su mažiau išsivysčiusiais regionais; visų pirma su šia problema susiduria regionai, kurių BVP vienam gyventojui siekia 90–100 proc. ES-27 valstybių narių vidurkio), pereinamojo laikotarpio regionai turėtų gauti deramą paramą ir turėtų būti apibrėžti kaip regionai, kurių BVP vienam gyventojui siekia 75–100 proc. ES-27 valstybių narių BVP vidurkio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(65a)

siekiant spręsti 7-ojoje sanglaudos ataskaitoje

   (1 a)

  apibūdintas problemas, kurių patiria vidutinių pajamų regionai (menkas ekonomikos augimas, palyginti su labiau išsivysčiusiais regionais, tačiau taip pat palyginti su mažiau išsivysčiusiais regionais; visų pirma su šia problema susiduria regionai, kurių BVP vienam gyventojui siekia 90–100 proc. ES-27 valstybių narių vidurkio), pereinamojo laikotarpio regionai turėtų gauti deramą paramą ir turėtų būti apibrėžti kaip regionai, kurių BVP vienam gyventojui siekia 75–100 proc. ES-27 valstybių narių BVP vidurkio;

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

66 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (66a) | ryšium su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos keletas regionų ir valstybių narių dėl savo geografinės padėties, pobūdžio ir (arba) prekybos ryšių masto patirs didesnį poveikį, nei kiti regionai ir valstybės narės. Todėl svarbu nustatyti praktinius su parama susijusius sprendimus, vykdytinus taip pat įgyvendinant sanglaudos politiką, kad būtų galima spręsti atitinkamų regionų ir valstybių narių problemas po to, kai Jungtinė Karalystė išstos iš Europos Sąjungos. Be to, reikės plėtoti nuolatinį bendradarbiavimą keičiantis informacija ir gerosios praktikos pavyzdžiais didžiausią poveikį patyrusių vietos ir regionų valdžios institucijų ir valstybių narių lygmeniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(66a)

ryšium su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos keletas regionų ir valstybių narių dėl savo geografinės padėties, pobūdžio ir (arba) prekybos ryšių masto patirs didesnį poveikį, nei kiti regionai ir valstybės narės. Todėl svarbu nustatyti praktinius su parama susijusius sprendimus, vykdytinus taip pat įgyvendinant sanglaudos politiką, kad būtų galima spręsti atitinkamų regionų ir valstybių narių problemas po to, kai Jungtinė Karalystė išstos iš Europos Sąjungos. Be to, reikės plėtoti nuolatinį bendradarbiavimą keičiantis informacija ir gerosios praktikos pavyzdžiais didžiausią poveikį patyrusių vietos ir regionų valdžios institucijų ir valstybių narių lygmeniu;

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

67 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (67) | reikia nustatyti didžiausias bendro finansavimo normas sanglaudos politikos srityje pagal regionų kategoriją, siekiant užtikrinti, kad bendro finansavimo principo būtų laikomasi taikant tinkamą viešosios ar privačios nacionalinės paramos lygį. Tos normos turėtų atspindėti regionų ekonominio išsivystymo lygį pagal BVP vienam gyventojui, palyginti su ES 27 vidurkiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(67)

reikia nustatyti didžiausias bendro finansavimo normas sanglaudos politikos srityje pagal regionų kategoriją, siekiant užtikrinti, kad bendro finansavimo principo būtų laikomasi taikant tinkamą viešosios ar privačios nacionalinės paramos lygį. Tos normos turėtų atspindėti regionų ekonominio išsivystymo lygį pagal BVP vienam gyventojui, palyginti su ES 27 vidurkiu;

| (67) | reikia nustatyti didžiausias bendro finansavimo normas sanglaudos politikos srityje pagal regionų kategoriją, siekiant užtikrinti, kad bendro finansavimo principo būtų laikomasi taikant tinkamą viešosios ar privačios nacionalinės paramos lygį. Tos normos turėtų atspindėti regionų ekonominio išsivystymo lygį pagal BVP vienam gyventojui, palyginti su ES 27 vidurkiu
  , tačiau užtikrinant, kad, pakitus kategorijai, sąlygos netaps mažiau palankios
  ; |
| --- | --- |

(67)

reikia nustatyti didžiausias bendro finansavimo normas sanglaudos politikos srityje pagal regionų kategoriją, siekiant užtikrinti, kad bendro finansavimo principo būtų laikomasi taikant tinkamą viešosios ar privačios nacionalinės paramos lygį. Tos normos turėtų atspindėti regionų ekonominio išsivystymo lygį pagal BVP vienam gyventojui, palyginti su ES 27 vidurkiu
  , tačiau užtikrinant, kad, pakitus kategorijai, sąlygos netaps mažiau palankios
  ;

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

69 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (69) | be to, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl pažeidimų atvejų, apie kuriuos turi būti pranešta, kriterijų nustatymo, vieneto įkainių, fiksuotųjų sumų, fiksuotųjų normų ir su išlaidomis visoms valstybėms narėms nesusijusio finansavimo, taip pat dėl standartizuotos jau parengtos imties sudarymo metodikos nustatymo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(69)

be to, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl pažeidimų atvejų, apie kuriuos turi būti pranešta, kriterijų nustatymo, vieneto įkainių, fiksuotųjų sumų, fiksuotųjų normų ir su išlaidomis visoms valstybėms narėms nesusijusio finansavimo, taip pat dėl standartizuotos jau parengtos imties sudarymo metodikos nustatymo;

| (69) | be to, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl
  Europos partnerystės elgesio kodekso pakeitimo siekiant priderinti kodeksą prie šio reglamento, dėl
  pažeidimų atvejų, apie kuriuos turi būti pranešta, kriterijų nustatymo, vieneto įkainių, fiksuotųjų sumų, fiksuotųjų normų ir su išlaidomis visoms valstybėms narėms nesusijusio finansavimo, taip pat dėl standartizuotos jau parengtos imties sudarymo metodikos nustatymo; |
| --- | --- |

(69)

be to, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl
  Europos partnerystės elgesio kodekso pakeitimo siekiant priderinti kodeksą prie šio reglamento, dėl
  pažeidimų atvejų, apie kuriuos turi būti pranešta, kriterijų nustatymo, vieneto įkainių, fiksuotųjų sumų, fiksuotųjų normų ir su išlaidomis visoms valstybėms narėms nesusijusio finansavimo, taip pat dėl standartizuotos jau parengtos imties sudarymo metodikos nustatymo;

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

70 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (70) | ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(70)

ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (70) | Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai
  ir skaidriai
  konsultuotųsi
  su visomis suinteresuotosiomis šalimis
  , taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(70)

Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai
  ir skaidriai
  konsultuotųsi
  su visomis suinteresuotosiomis šalimis
  , taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

73 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (73) | valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslų, t. y. stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir nustatyti bendrų Sąjungos biudžeto dalies, įgyvendinamos pagal pasidalijamojo valdymo principą, finansinių taisyklių, dėl, viena vertus, regionų išsivystymo lygio skirtumų ir nepalankiausias sąlygas turinčių regionų
  atsilikimo
  , taip pat valstybių narių ir regionų finansinių išteklių ribotumo ir, kita vertus, dėl poreikio sukurti nuoseklią įgyvendinimo sistemą, kuri apimtų kelis Sąjungos fondus, kuriems taikomas pasidalijamojo valdymo principas; Kadangi šių tikslų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(73)

valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslų, t. y. stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir nustatyti bendrų Sąjungos biudžeto dalies, įgyvendinamos pagal pasidalijamojo valdymo principą, finansinių taisyklių, dėl, viena vertus, regionų išsivystymo lygio skirtumų ir nepalankiausias sąlygas turinčių regionų
  atsilikimo
  , taip pat valstybių narių ir regionų finansinių išteklių ribotumo ir, kita vertus, dėl poreikio sukurti nuoseklią įgyvendinimo sistemą, kuri apimtų kelis Sąjungos fondus, kuriems taikomas pasidalijamojo valdymo principas; Kadangi šių tikslų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (73) | valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslų, t. y. stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir nustatyti bendrų Sąjungos biudžeto dalies, įgyvendinamos pagal pasidalijamojo valdymo principą, finansinių taisyklių, dėl, viena vertus, regionų išsivystymo lygio skirtumų ir nepalankiausias sąlygas turinčių regionų
  specifinių problemų
  , taip pat valstybių narių ir regionų finansinių išteklių ribotumo ir, kita vertus, dėl poreikio sukurti nuoseklią įgyvendinimo sistemą, kuri apimtų kelis Sąjungos fondus, kuriems taikomas pasidalijamojo valdymo principas. Kadangi šių tikslų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(73)

valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslų, t. y. stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir nustatyti bendrų Sąjungos biudžeto dalies, įgyvendinamos pagal pasidalijamojo valdymo principą, finansinių taisyklių, dėl, viena vertus, regionų išsivystymo lygio skirtumų ir nepalankiausias sąlygas turinčių regionų
  specifinių problemų
  , taip pat valstybių narių ir regionų finansinių išteklių ribotumo ir, kita vertus, dėl poreikio sukurti nuoseklią įgyvendinimo sistemą, kuri apimtų kelis Sąjungos fondus, kuriems taikomas pasidalijamojo valdymo principas. Kadangi šių tikslų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | Europos regioninės plėtros fondui (ERPF), „Europos socialiniam fondui +“ (ESF+), Sanglaudos fondui, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui (EJRŽF), Prieglobsčio ir migracijos fondui (PMIF), Vidaus saugumo fondui (VSF) ir Sienų valdymo ir vizų priemonei (SVVP) (toliau — fondai) taikomos finansinės taisyklės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

Europos regioninės plėtros fondui (ERPF), „Europos socialiniam fondui +“ (ESF+), Sanglaudos fondui, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui (EJRŽF), Prieglobsčio ir migracijos fondui (PMIF), Vidaus saugumo fondui (VSF) ir Sienų valdymo ir vizų priemonei (SVVP) (toliau — fondai) taikomos finansinės taisyklės;

| a) | Europos regioninės plėtros fondui (ERPF), „Europos socialiniam fondui +“ (ESF+), Sanglaudos fondui, Europos
  žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP), Europos
  jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui (EJRŽF), Prieglobsčio ir migracijos fondui (PMIF), Vidaus saugumo fondui (VSF) ir Sienų valdymo ir vizų priemonei (SVVP) (toliau — fondai) taikomos finansinės taisyklės; |
| --- | --- |

a)

Europos regioninės plėtros fondui (ERPF), „Europos socialiniam fondui +“ (ESF+), Sanglaudos fondui, Europos
  žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP), Europos
  jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui (EJRŽF), Prieglobsčio ir migracijos fondui (PMIF), Vidaus saugumo fondui (VSF) ir Sienų valdymo ir vizų priemonei (SVVP) (toliau — fondai) taikomos finansinės taisyklės;

Pakeitimas 431

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | ERPF, ESF+, Sanglaudos fondui ir
  EJRŽF
  taikomos bendros nuostatos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

ERPF, ESF+, Sanglaudos fondui ir
  EJRŽF
  taikomos bendros nuostatos.

| b) | ERPF, ESF+, Sanglaudos fondui
  , EJRŽF
  ir
  , kaip nurodyta šio straipsnio 1a dalyje, EŽŪFKP
  taikomos bendros nuostatos. |
| --- | --- |

b)

ERPF, ESF+, Sanglaudos fondui
  , EJRŽF
  ir
  , kaip nurodyta šio straipsnio 1a dalyje, EŽŪFKP
  taikomos bendros nuostatos.

Pakeitimas 432

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  I antraštinės dalies I skyriaus 2 straipsnio 4a dalis, II skyriaus 5 straipsnis, III antraštinės dalies II skyriaus 22–28 straipsniai ir IV antraštinės dalies III skyriaus I skirsnio 41–43 straipsniai taikomi EŽŪFKP finansuojamoms pagalbos priemonėms, o I antraštinės dalies I skyriaus 2 straipsnio 15–25 dalys ir V antraštinės dalies II skyriaus II skirsnio 52–56 straipsniai taikomi Reglamento (ES) [...] (BŽŪP strateginių planų reglamentas) 74 straipsnyje numatytoms ir EŽŪFKP remiamoms finansinėms priemonėms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1a.
     
  I antraštinės dalies I skyriaus 2 straipsnio 4a dalis, II skyriaus 5 straipsnis, III antraštinės dalies II skyriaus 22–28 straipsniai ir IV antraštinės dalies III skyriaus I skirsnio 41–43 straipsniai taikomi EŽŪFKP finansuojamoms pagalbos priemonėms, o I antraštinės dalies I skyriaus 2 straipsnio 15–25 dalys ir V antraštinės dalies II skyriaus II skirsnio 52–56 straipsniai taikomi Reglamento (ES) [...] (BŽŪP strateginių planų reglamentas) 74 straipsnyje numatytoms ir EŽŪFKP remiamoms finansinėms priemonėms.

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

2 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1) | atitinkamos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos – pagal SESV 121 straipsnio 2
  dalį
  ir 148 straipsnio 4 dalį Tarybos priimtos rekomendacijos, susijusios su struktūrinėmis problemomis, kurias tikslinga spręsti pasitelkiant daugiametes investicijas, patenkančias į fondų taikymo sritį, kaip nustatyta konkretiems fondams skirtuose reglamentuose, ir atitinkamos rekomendacijos, priimtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) [naujojo Energetikos sąjungos valdymo reglamento numeris] [XX] straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)

atitinkamos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos – pagal SESV 121 straipsnio 2
  dalį
  ir 148 straipsnio 4 dalį Tarybos priimtos rekomendacijos, susijusios su struktūrinėmis problemomis, kurias tikslinga spręsti pasitelkiant daugiametes investicijas, patenkančias į fondų taikymo sritį, kaip nustatyta konkretiems fondams skirtuose reglamentuose, ir atitinkamos rekomendacijos, priimtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) [naujojo Energetikos sąjungos valdymo reglamento numeris] [XX] straipsnį;

dalį

| 1) | atitinkamos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos – pagal SESV 121 straipsnio 2
  ir 4 dalis
  ir 148 straipsnio 4 dalį Tarybos priimtos rekomendacijos, susijusios su struktūrinėmis problemomis, kurias tikslinga spręsti pasitelkiant daugiametes investicijas, patenkančias į fondų taikymo sritį, kaip nustatyta konkretiems fondams skirtuose reglamentuose, ir atitinkamos rekomendacijos, priimtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) [naujojo Energetikos sąjungos valdymo reglamento numeris] [XX] straipsnį; |
| --- | --- |

1)

atitinkamos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos – pagal SESV 121 straipsnio 2
  ir 4 dalis
  ir 148 straipsnio 4 dalį Tarybos priimtos rekomendacijos, susijusios su struktūrinėmis problemomis, kurias tikslinga spręsti pasitelkiant daugiametes investicijas, patenkančias į fondų taikymo sritį, kaip nustatyta konkretiems fondams skirtuose reglamentuose, ir atitinkamos rekomendacijos, priimtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) [naujojo Energetikos sąjungos valdymo reglamento numeris] [XX] straipsnį;

ir 4 dalis

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 1 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 pastraipos 1 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a) | reikiama sąlyga – konkreti ir tiksliai apibrėžta sąlyga, kuri yra realiai susijusi su tiesioginiu poveikiu veiksmingam ir efektyviam konkretaus programos tikslo įgyvendinimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a)

1a)

reikiama sąlyga – konkreti ir tiksliai apibrėžta sąlyga, kuri yra realiai susijusi su tiesioginiu poveikiu veiksmingam ir efektyviam konkretaus programos tikslo įgyvendinimui;

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 4 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 pastraipos 4 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a) | programa – EŽŪFKP atveju BŽŪP strateginiai planai, nurodyti Reglamente (ES) [...] (BŽŪP strateginių planų reglamentas); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a)

4a)

programa – EŽŪFKP atveju BŽŪP strateginiai planai, nurodyti Reglamente (ES) [...] (BŽŪP strateginių planų reglamentas);

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 8 punkto c papunktis

2 straipsnio 1 pastraipos 8 punkto c papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | valstybės pagalbos schemų atveju – pagalbą gaunantis ūkio subjektas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

valstybės pagalbos schemų atveju – pagalbą gaunantis ūkio subjektas;

| c) | valstybės pagalbos schemų atveju – pagalbą
  gaunanti įstaiga arba pagalbą
  gaunantis ūkio subjektas
  , išskyrus atvejus, kai pagalba vienam ūkio subjektui nesiekia 200 000  EUR – tokiu atveju atitinkama valstybė narė gali nuspręsti, kad paramos gavėjas yra pagalbą teikianti įstaiga, nedarant poveikio Komisijos reglamentams (ES) Nr. 1407/2013

   (1a)

  , (ES) Nr. 1408/2013

   (1b)

  ir (ES) Nr. 717/2014

   (1c); |
| --- | --- |

c)

valstybės pagalbos schemų atveju – pagalbą
  gaunanti įstaiga arba pagalbą
  gaunantis ūkio subjektas
  , išskyrus atvejus, kai pagalba vienam ūkio subjektui nesiekia 200 000  EUR – tokiu atveju atitinkama valstybė narė gali nuspręsti, kad paramos gavėjas yra pagalbą teikianti įstaiga, nedarant poveikio Komisijos reglamentams (ES) Nr. 1407/2013

   (1a)

  , (ES) Nr. 1408/2013

   (1b)

  ir (ES) Nr. 717/2014

   (1c);

gaunanti įstaiga arba pagalbą

, išskyrus atvejus, kai pagalba vienam ūkio subjektui nesiekia 200 000  EUR – tokiu atveju atitinkama valstybė narė gali nuspręsti, kad paramos gavėjas yra pagalbą teikianti įstaiga, nedarant poveikio Komisijos reglamentams (ES) Nr. 1407/2013

1a

, (ES) Nr. 1408/2013

1b

ir (ES) Nr. 717/2014

1c

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 9 punktas

2 straipsnio 1 pastraipos 9 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9) | mažų projektų fondas – INTERREG programos veiksmas, kuriuo siekiama atrinkti ir įgyvendinti nedidelės finansinės apimties projektus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9)

mažų projektų fondas – INTERREG programos veiksmas, kuriuo siekiama atrinkti ir įgyvendinti nedidelės finansinės apimties projektus;

| 9) | mažų projektų fondas – INTERREG programos veiksmas, kuriuo siekiama atrinkti ir įgyvendinti
  projektus, įskaitant
  nedidelės finansinės apimties
  žmonių tarpusavio ryšių
  projektus; |
| --- | --- |

9)

mažų projektų fondas – INTERREG programos veiksmas, kuriuo siekiama atrinkti ir įgyvendinti
  projektus, įskaitant
  nedidelės finansinės apimties
  žmonių tarpusavio ryšių
  projektus;

projektus, įskaitant

žmonių tarpusavio ryšių

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 21 punktas

2 straipsnio 1 pastraipos 21 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 21) | specialusis fondas – vadovaujančiosios institucijos arba kontroliuojančiojo fondo įsteigtas fondas
  finansiniams produktams
  galutiniams gavėjams
  teikti
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

21)

specialusis fondas – vadovaujančiosios institucijos arba kontroliuojančiojo fondo įsteigtas fondas
  finansiniams produktams
  galutiniams gavėjams
  teikti
  ;

finansiniams produktams

teikti

| 21) | specialusis fondas – vadovaujančiosios institucijos arba kontroliuojančiojo fondo įsteigtas fondas
  , kuriuo pasinaudodami jie
  galutiniams gavėjams
  teikia finansinius produktus
  ; |
| --- | --- |

21)

specialusis fondas – vadovaujančiosios institucijos arba kontroliuojančiojo fondo įsteigtas fondas
  , kuriuo pasinaudodami jie
  galutiniams gavėjams
  teikia finansinius produktus
  ;

, kuriuo pasinaudodami jie

teikia finansinius produktus

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 36 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 pastraipos 36 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 36a) | principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ – atliekant planavimą energetikos srityje ir priimant su politika ir investicijomis susijusius sprendimus pirmenybės teikimas priemonėms, kuriomis užtikrinamas didesnis energijos poreikio ir energijos tiekimo efektyvumas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

36a)

36a)

principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ – atliekant planavimą energetikos srityje ir priimant su politika ir investicijomis susijusius sprendimus pirmenybės teikimas priemonėms, kuriomis užtikrinamas didesnis energijos poreikio ir energijos tiekimo efektyvumas;

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 37 punktas

2 straipsnio 1 pastraipos 37 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 37) | atsparumo klimato kaitai didinimas – procesas, kuriuo užtikrinama, kad infrastruktūra būtų atspari neigiamam klimato poveikiui pagal nacionalines taisykles ir gaires, jei tokių yra,
  arba pagal tarptautiniu mastu pripažintus standartus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

37)

atsparumo klimato kaitai didinimas – procesas, kuriuo užtikrinama, kad infrastruktūra būtų atspari neigiamam klimato poveikiui pagal nacionalines taisykles ir gaires, jei tokių yra,
  arba pagal tarptautiniu mastu pripažintus standartus.

arba pagal tarptautiniu mastu pripažintus standartus.

| 37) | atsparumo klimato kaitai didinimas – procesas, kuriuo užtikrinama, kad infrastruktūra būtų atspari neigiamam klimato poveikiui pagal
  tarptautiniu mastu pripažintus standartus arba
  nacionalines taisykles ir gaires, jei tokių yra,
  kad būtų laikomasi principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir būtų pasirinkti konkretūs išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo būdai; |
| --- | --- |

37)

atsparumo klimato kaitai didinimas – procesas, kuriuo užtikrinama, kad infrastruktūra būtų atspari neigiamam klimato poveikiui pagal
  tarptautiniu mastu pripažintus standartus arba
  nacionalines taisykles ir gaires, jei tokių yra,
  kad būtų laikomasi principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir būtų pasirinkti konkretūs išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo būdai;

tarptautiniu mastu pripažintus standartus arba

kad būtų laikomasi principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir būtų pasirinkti konkretūs išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo būdai;

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 37 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 pastraipos 37 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 37a) | EIB – Europos investicijų bankas, Europos investicijų fondas arba bet kuri Europos investicijų banko patronuojamoji įmonė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

37a)

37a)

EIB – Europos investicijų bankas, Europos investicijų fondas arba bet kuri Europos investicijų banko patronuojamoji įmonė.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies a punktas

4 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | pažangesnės
  Europos, skatinant novatorišką ir pažangią ekonomikos pertvarką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

pažangesnės
  Europos, skatinant novatorišką ir pažangią ekonomikos pertvarką;

pažangesnės

| a) | konkurencingesnės ir pažangesnės
  Europos, skatinant novatorišką ir pažangią ekonomikos pertvarką
  bei stiprinant mažąsias ir vidutines įmones
  ; |
| --- | --- |

a)

konkurencingesnės ir pažangesnės
  Europos, skatinant novatorišką ir pažangią ekonomikos pertvarką
  bei stiprinant mažąsias ir vidutines įmones
  ;

konkurencingesnės ir pažangesnės

bei stiprinant mažąsias ir vidutines įmones

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies b punktas

4 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | žalesnės ir
  mažo
  anglies dioksido kiekio Europos, skatinant perėjimą prie švarios ir teisingos energetikos, žaliąsias ir mėlynąsias investicijas, žiedinę ekonomiką, prisitaikymą prie
  klimato kaitos
  ir rizikos prevenciją bei valdymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

žalesnės ir
  mažo
  anglies dioksido kiekio Europos, skatinant perėjimą prie švarios ir teisingos energetikos, žaliąsias ir mėlynąsias investicijas, žiedinę ekonomiką, prisitaikymą prie
  klimato kaitos
  ir rizikos prevenciją bei valdymą;

mažo

klimato kaitos

| b) | žalesnės
  , mažo anglies dioksido kiekio
  ir
  prie nulinio
  anglies dioksido kiekio
  technologijų pereinančios ekonomikos ir atsparios
  Europos, skatinant perėjimą prie švarios ir teisingos energetikos, žaliąsias ir mėlynąsias investicijas, žiedinę ekonomiką,
  klimato kaitos švelninimą bei
  prisitaikymą prie
  jos
  ir rizikos prevenciją bei valdymą; |
| --- | --- |

b)

žalesnės
  , mažo anglies dioksido kiekio
  ir
  prie nulinio
  anglies dioksido kiekio
  technologijų pereinančios ekonomikos ir atsparios
  Europos, skatinant perėjimą prie švarios ir teisingos energetikos, žaliąsias ir mėlynąsias investicijas, žiedinę ekonomiką,
  klimato kaitos švelninimą bei
  prisitaikymą prie
  jos
  ir rizikos prevenciją bei valdymą;

, mažo anglies dioksido kiekio

prie nulinio

technologijų pereinančios ekonomikos ir atsparios

klimato kaitos švelninimą bei

jos

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies c punktas

4 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | geriau sujungtos Europos, skatinant judumą ir regionų IRT jungtis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

geriau sujungtos Europos, skatinant judumą ir regionų IRT jungtis;

| c) | geriau sujungtos Europos, skatinant judumą
  , įskaitant išmanų ir tvarų judumą,
  ir regionų IRT jungtis; |
| --- | --- |

c)

geriau sujungtos Europos, skatinant judumą
  , įskaitant išmanų ir tvarų judumą,
  ir regionų IRT jungtis;

, įskaitant išmanų ir tvarų judumą,

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies d punktas

4 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | socialiai atsakingesnės Europos, įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

socialiai atsakingesnės Europos, įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį;

| d) | socialiai atsakingesnės
  ir įtraukesnės
  Europos, įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį; |
| --- | --- |

d)

socialiai atsakingesnės
  ir įtraukesnės
  Europos, įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį;

ir įtraukesnės

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies e punktas

4 straipsnio 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | piliečiams artimesnės Europos, skatinant tvarią ir integruotą
  miestų, kaimų ir pakrančių vietovių
  plėtrą ir vietos iniciatyvas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

piliečiams artimesnės Europos, skatinant tvarią ir integruotą
  miestų, kaimų ir pakrančių vietovių
  plėtrą ir vietos iniciatyvas.

miestų, kaimų ir pakrančių vietovių

| e) | piliečiams artimesnės Europos, skatinant tvarią ir integruotą
  visų regionų
  plėtrą ir vietos iniciatyvas. |
| --- | --- |

e)

piliečiams artimesnės Europos, skatinant tvarią ir integruotą
  visų regionų
  plėtrą ir vietos iniciatyvas.

visų regionų

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 dalis

4 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybės narės teikia informaciją apie paramą aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita tikslams įgyvendinti, naudodamos metodiką, pagrįstą kiekvienam fondui nustatytomis intervencinių priemonių rūšimis. Pagal šią metodiką teikiamai paramai priskiriamas konkretus korekcinis koeficientas, kurio dydis atspindi mastą, kuriuo minėta parama padeda siekti aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita tikslų. ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo atveju korekciniai koeficientai susiejami su I priede nustatytais intervencinių priemonių rūšių matmenimis ir kodais. | 3.   Valstybės narės
  užtikrina, kad vykdant atitinkamus veiksmus visais planavimo ir įgyvendinimo proceso etapais būtų didinamas atsparumas klimato kaitai, ir
  teikia informaciją apie paramą aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita tikslams įgyvendinti, naudodamos metodiką, pagrįstą kiekvienam fondui nustatytomis intervencinių priemonių rūšimis. Pagal šią metodiką teikiamai paramai priskiriamas konkretus korekcinis koeficientas, kurio dydis atspindi mastą, kuriuo minėta parama padeda siekti aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita tikslų. ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo atveju korekciniai koeficientai susiejami su I priede nustatytais intervencinių priemonių rūšių matmenimis ir kodais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valstybės narės teikia informaciją apie paramą aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita tikslams įgyvendinti, naudodamos metodiką, pagrįstą kiekvienam fondui nustatytomis intervencinių priemonių rūšimis. Pagal šią metodiką teikiamai paramai priskiriamas konkretus korekcinis koeficientas, kurio dydis atspindi mastą, kuriuo minėta parama padeda siekti aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita tikslų. ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo atveju korekciniai koeficientai susiejami su I priede nustatytais intervencinių priemonių rūšių matmenimis ir kodais.

3.   Valstybės narės
  užtikrina, kad vykdant atitinkamus veiksmus visais planavimo ir įgyvendinimo proceso etapais būtų didinamas atsparumas klimato kaitai, ir
  teikia informaciją apie paramą aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita tikslams įgyvendinti, naudodamos metodiką, pagrįstą kiekvienam fondui nustatytomis intervencinių priemonių rūšimis. Pagal šią metodiką teikiamai paramai priskiriamas konkretus korekcinis koeficientas, kurio dydis atspindi mastą, kuriuo minėta parama padeda siekti aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita tikslų. ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo atveju korekciniai koeficientai susiejami su I priede nustatytais intervencinių priemonių rūšių matmenimis ir kodais.

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 dalis

4 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Valstybės narės ir Komisija užtikrina fondų ir kitų Sąjungos priemonių, kaip antai reformų rėmimo programos, įskaitant reformų įgyvendinimo priemonę ir techninės paramos priemonę, veiklos koordinavimą, papildomumą ir suderinamumą. Jos optimizuoja atsakingų subjektų veiklos koordinavimą, kad būtų išvengta veiklos dubliavimo planavimo ir įgyvendinimo etapuose. | 4.   
  Vykdydamos savo atitinkamas pareigas ir laikydamosi subsidiarumo ir daugiapakopio valdymo principų,
  valstybės narės ir Komisija užtikrina fondų ir kitų Sąjungos priemonių, kaip antai reformų rėmimo programos, įskaitant reformų įgyvendinimo priemonę ir techninės paramos priemonę, veiklos koordinavimą, papildomumą ir suderinamumą. Jos optimizuoja atsakingų subjektų veiklos koordinavimą, kad būtų išvengta veiklos dubliavimo planavimo ir įgyvendinimo etapuose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Valstybės narės ir Komisija užtikrina fondų ir kitų Sąjungos priemonių, kaip antai reformų rėmimo programos, įskaitant reformų įgyvendinimo priemonę ir techninės paramos priemonę, veiklos koordinavimą, papildomumą ir suderinamumą. Jos optimizuoja atsakingų subjektų veiklos koordinavimą, kad būtų išvengta veiklos dubliavimo planavimo ir įgyvendinimo etapuose.

4.   
  Vykdydamos savo atitinkamas pareigas ir laikydamosi subsidiarumo ir daugiapakopio valdymo principų,
  valstybės narės ir Komisija užtikrina fondų ir kitų Sąjungos priemonių, kaip antai reformų rėmimo programos, įskaitant reformų įgyvendinimo priemonę ir techninės paramos priemonę, veiklos koordinavimą, papildomumą ir suderinamumą. Jos optimizuoja atsakingų subjektų veiklos koordinavimą, kad būtų išvengta veiklos dubliavimo planavimo ir įgyvendinimo etapuose.

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 a dalis (nauja)

4 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad būtų laikomasi atitinkamų valstybės pagalbos taisyklių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad būtų laikomasi atitinkamų valstybės pagalbos taisyklių.

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės ir Komisija vykdo Sąjungos biudžetą, skirtą pasidalijamojo valdymo fondams, vadovaudamosi Reglamento (ES, Euratomas) [naujojo Finansinio reglamento numeris] (toliau – Finansinis reglamentas) [63] straipsniu. | 1.   Valstybės narės
  pagal savo institucinę ir teisinę sistemą
  ir Komisija vykdo Sąjungos biudžetą, skirtą pasidalijamojo valdymo fondams, vadovaudamosi Reglamento (ES, Euratomas) [naujojo Finansinio reglamento numeris] (toliau – Finansinis reglamentas) [63] straipsniu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės ir Komisija vykdo Sąjungos biudžetą, skirtą pasidalijamojo valdymo fondams, vadovaudamosi Reglamento (ES, Euratomas) [naujojo Finansinio reglamento numeris] (toliau – Finansinis reglamentas) [63] straipsniu.

1.   Valstybės narės
  pagal savo institucinę ir teisinę sistemą
  ir Komisija vykdo Sąjungos biudžetą, skirtą pasidalijamojo valdymo fondams, vadovaudamosi Reglamento (ES, Euratomas) [naujojo Finansinio reglamento numeris] (toliau – Finansinis reglamentas) [63] straipsniu.

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Tačiau
  Komisija įgyvendina Europos infrastruktūros tinklų priemonei (EITP) iš Sanglaudos fondo perkeltą paramą, Europos miestų iniciatyvą, tarpregioninės plėtros investicijas, iš ESF+ tarptautinio bendradarbiavimo reikmėms perkeltą paramą, įnašui į „InvestEU“ (37) skirtas sumas ir techninę paramą savo iniciatyva pagal tiesioginio ar netiesioginio valdymo principą vadovaudamasi Finansinio reglamento [62 straipsnio 1 dalies a ir c punktais]. | 2.   
  Nedarant poveikio 1 straipsnio 2 dalies nuostatoms,
  Komisija įgyvendina Europos infrastruktūros tinklų priemonei (EITP) iš Sanglaudos fondo perkeltą paramą, Europos miestų iniciatyvą, tarpregioninės plėtros investicijas, iš ESF+ tarptautinio bendradarbiavimo reikmėms perkeltą paramą, įnašui į „InvestEU“ (37) skirtas sumas ir techninę paramą savo iniciatyva pagal tiesioginio ar netiesioginio valdymo principą vadovaudamasi Finansinio reglamento [62 straipsnio 1 dalies a ir c punktais]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Tačiau
  Komisija įgyvendina Europos infrastruktūros tinklų priemonei (EITP) iš Sanglaudos fondo perkeltą paramą, Europos miestų iniciatyvą, tarpregioninės plėtros investicijas, iš ESF+ tarptautinio bendradarbiavimo reikmėms perkeltą paramą, įnašui į „InvestEU“ (37) skirtas sumas ir techninę paramą savo iniciatyva pagal tiesioginio ar netiesioginio valdymo principą vadovaudamasi Finansinio reglamento [62 straipsnio 1 dalies a ir c punktais].

2.   
  Nedarant poveikio 1 straipsnio 2 dalies nuostatoms,
  Komisija įgyvendina Europos infrastruktūros tinklų priemonei (EITP) iš Sanglaudos fondo perkeltą paramą, Europos miestų iniciatyvą, tarpregioninės plėtros investicijas, iš ESF+ tarptautinio bendradarbiavimo reikmėms perkeltą paramą, įnašui į „InvestEU“ (37) skirtas sumas ir techninę paramą savo iniciatyva pagal tiesioginio ar netiesioginio valdymo principą vadovaudamasi Finansinio reglamento [62 straipsnio 1 dalies a ir c punktais].

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 dalis

5 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Komisija atokiausių regionų bendradarbiavimą siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG) gali vykdyti taikydama netiesioginio valdymo principą. | 3.   
  Atitinkamai valstybei narei ir regionui pritarus,
  Komisija atokiausių regionų bendradarbiavimą siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG) gali vykdyti taikydama netiesioginio valdymo principą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Komisija atokiausių regionų bendradarbiavimą siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG) gali vykdyti taikydama netiesioginio valdymo principą.

3.   
  Atitinkamai valstybei narei ir regionui pritarus,
  Komisija atokiausių regionų bendradarbiavimą siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG) gali vykdyti taikydama netiesioginio valdymo principą.

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

6 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kiekviena valstybė narė
  užmezga
  partnerystę
  su kompetentingomis regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis
  . Partnerystė užmezgama bent su šiais partneriais: | 1.   
  Įgyvendindama partnerystės sutartį ir kiekvieną programą,
  kiekviena valstybė narė
  pagal savo institucinę ir teisinę sistemą sukuria visavertę efektyvią
  partnerystę. Partnerystė užmezgama bent su šiais partneriais: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Kiekviena valstybė narė
  užmezga
  partnerystę
  su kompetentingomis regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis
  . Partnerystė užmezgama bent su šiais partneriais:

1.   
  Įgyvendindama partnerystės sutartį ir kiekvieną programą,
  kiekviena valstybė narė
  pagal savo institucinę ir teisinę sistemą sukuria visavertę efektyvią
  partnerystę. Partnerystė užmezgama bent su šiais partneriais:

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies a punktas

6 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | miesto ir kitomis viešojo sektoriaus institucijomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

miesto ir kitomis viešojo sektoriaus institucijomis;

| a) | regionų, vietos,
  miesto ir kitomis viešojo sektoriaus institucijomis; |
| --- | --- |

a)

regionų, vietos,
  miesto ir kitomis viešojo sektoriaus institucijomis;

regionų, vietos,

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies c punktas

6 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | atitinkamomis įstaigomis, atstovaujančiomis pilietinei visuomenei, aplinkos apsaugos srities partneriais ir subjektais, atsakingais už socialinės įtraukties, pagrindinių teisių, neįgaliųjų teisių, lyčių lygybės ir nediskriminavimo skatinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

atitinkamomis įstaigomis, atstovaujančiomis pilietinei visuomenei, aplinkos apsaugos srities partneriais ir subjektais, atsakingais už socialinės įtraukties, pagrindinių teisių, neįgaliųjų teisių, lyčių lygybės ir nediskriminavimo skatinimą.

| c) | atitinkamomis įstaigomis, atstovaujančiomis pilietinei visuomenei,
  pvz.,
  aplinkos apsaugos srities partneriais
  , nevyriausybinėmis organizacijomis
  ir subjektais, atsakingais už socialinės įtraukties, pagrindinių teisių, neįgaliųjų teisių, lyčių lygybės ir nediskriminavimo skatinimą. |
| --- | --- |

c)

atitinkamomis įstaigomis, atstovaujančiomis pilietinei visuomenei,
  pvz.,
  aplinkos apsaugos srities partneriais
  , nevyriausybinėmis organizacijomis
  ir subjektais, atsakingais už socialinės įtraukties, pagrindinių teisių, neįgaliųjų teisių, lyčių lygybės ir nediskriminavimo skatinimą.

pvz.,

, nevyriausybinėmis organizacijomis

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

6 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | c a) | mokslinių tyrimų įstaigomis ir universitetais, kai taikytina. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c a)

c a)

mokslinių tyrimų įstaigomis ir universitetais, kai taikytina.

mokslinių tyrimų įstaigomis ir universitetais, kai taikytina.

Pakeitimai 78 ir 459

Pakeitimai 78 ir 459

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Pagal daugiapakopio valdymo principą valstybė narė tuos partnerius įtraukia rengiant partnerystės sutartis
  bei
  rengiant ir
  įgyvendinant
  programas, įskaitant jų dalyvavimą stebėsenos komitetuose pagal 34 straipsnį. | 2.   Pagal daugiapakopio valdymo principą
  , taikydama metodą „iš apačios į viršų“,
  valstybė narė tuos partnerius įtraukia rengiant partnerystės sutartis
  ir
  rengiant
  , įgyvendinant
  ir
  vertinant
  programas, įskaitant jų dalyvavimą stebėsenos komitetuose pagal 34 straipsnį.
  Šioje srityje valstybės narės skiria atitinkamą fondų išteklių procentinę dalį socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų administraciniams pajėgumams stiprinti. Jei šios programos yra tarpvalstybinės, atitinkamos valstybės narės įtraukia partnerius iš visų dalyvaujančių valstybių narių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Pagal daugiapakopio valdymo principą valstybė narė tuos partnerius įtraukia rengiant partnerystės sutartis
  bei
  rengiant ir
  įgyvendinant
  programas, įskaitant jų dalyvavimą stebėsenos komitetuose pagal 34 straipsnį.

2.   Pagal daugiapakopio valdymo principą
  , taikydama metodą „iš apačios į viršų“,
  valstybė narė tuos partnerius įtraukia rengiant partnerystės sutartis
  ir
  rengiant
  , įgyvendinant
  ir
  vertinant
  programas, įskaitant jų dalyvavimą stebėsenos komitetuose pagal 34 straipsnį.
  Šioje srityje valstybės narės skiria atitinkamą fondų išteklių procentinę dalį socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų administraciniams pajėgumams stiprinti. Jei šios programos yra tarpvalstybinės, atitinkamos valstybės narės įtraukia partnerius iš visų dalyvaujančių valstybių narių.

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 dalis

6 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Partnerystė organizuojama ir įgyvendinama laikantis Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 240/2014 (38). | 3.   Partnerystė organizuojama ir įgyvendinama laikantis Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 240/2014 (38).
  Komisijai pagal 107 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 240/2014 pakeitimų siekiant jį priderinti prie šio reglamento. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Partnerystė organizuojama ir įgyvendinama laikantis Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 240/2014 (38).

3.   Partnerystė organizuojama ir įgyvendinama laikantis Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 240/2014 (38).
  Komisijai pagal 107 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 240/2014 pakeitimų siekiant jį priderinti prie šio reglamento.

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 4 dalis

6 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Bent kartą per metus programų įgyvendinimo klausimais Komisija konsultuojasi su organizacijomis, kurios atstovauja partneriams Sąjungos lygmeniu. | 4.   Bent kartą per metus programų įgyvendinimo klausimais Komisija konsultuojasi su organizacijomis, kurios atstovauja partneriams Sąjungos lygmeniu
  , ir praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie rezultatus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Bent kartą per metus programų įgyvendinimo klausimais Komisija konsultuojasi su organizacijomis, kurios atstovauja partneriams Sąjungos lygmeniu.

4.   Bent kartą per metus programų įgyvendinimo klausimais Komisija konsultuojasi su organizacijomis, kurios atstovauja partneriams Sąjungos lygmeniu
  , ir praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie rezultatus
  .

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a straipsnis (naujas)

6 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a straipsnis |
| | Horizontalieji principai |
| | 1.
     
  Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad įgyvendinant fondus būtų paisoma pagrindinių teisių ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos. |
| | 2.
     
  Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad rengiant ir įgyvendinant programas, įskaitant stebėseną, ataskaitų teikimą ir vertinimą, būtų atsižvelgiama į moterų ir vyrų lygybę, lyčių aspekto integravimą ir lyčių aspektu grindžiamo požiūrio įtraukimą ir visa tai būtų skatinama. |
| | 3.
     
  Valstybės narės ir Komisija imasi atitinkamų priemonių, kad programų rengimo ir įgyvendinimo, stebėsenos, ataskaitų teikimo ir vertinimo etapais būtų užkirstas kelias bet kokiai diskriminacijai dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Rengiant ir įgyvendinant programas ypač atsižvelgiama į prieinamumą neįgaliesiems. |
| | 4.
     
  Fondų tikslų siekiama laikantis darnaus vystymosi principo ir atsižvelgiant į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus ir Sąjungos skatinamą siekį išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę ir kovoti su klimato kaita, kaip nurodyta SESV 191 straipsnio 1 ir 2 dalyse, atsižvelgiant į principą „teršėjas moka“. |
| | Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad rengiant ir įgyvendinant programas būtų propaguojami aplinkosaugos reikalavimai, išteklių naudojimo efektyvumas, principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, socialiniu požiūriu teisingas perėjimas prie švarios energetikos, klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos, biologinė įvairovė, atsparumas nelaimėms, rizikos prevencija ir valdymas. Jos siekia, kad būtų vengiama investicijų, susijusių su iškastinio kuro gamyba, perdirbimu, skirstymu, saugojimu ar deginimu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a straipsnis

6a straipsnis

Horizontalieji principai

Horizontalieji principai

1.
     
  Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad įgyvendinant fondus būtų paisoma pagrindinių teisių ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos.

2.
     
  Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad rengiant ir įgyvendinant programas, įskaitant stebėseną, ataskaitų teikimą ir vertinimą, būtų atsižvelgiama į moterų ir vyrų lygybę, lyčių aspekto integravimą ir lyčių aspektu grindžiamo požiūrio įtraukimą ir visa tai būtų skatinama.

3.
     
  Valstybės narės ir Komisija imasi atitinkamų priemonių, kad programų rengimo ir įgyvendinimo, stebėsenos, ataskaitų teikimo ir vertinimo etapais būtų užkirstas kelias bet kokiai diskriminacijai dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Rengiant ir įgyvendinant programas ypač atsižvelgiama į prieinamumą neįgaliesiems.

4.
     
  Fondų tikslų siekiama laikantis darnaus vystymosi principo ir atsižvelgiant į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus ir Sąjungos skatinamą siekį išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę ir kovoti su klimato kaita, kaip nurodyta SESV 191 straipsnio 1 ir 2 dalyse, atsižvelgiant į principą „teršėjas moka“.

Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad rengiant ir įgyvendinant programas būtų propaguojami aplinkosaugos reikalavimai, išteklių naudojimo efektyvumas, principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, socialiniu požiūriu teisingas perėjimas prie švarios energetikos, klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos, biologinė įvairovė, atsparumas nelaimėms, rizikos prevencija ir valdymas. Jos siekia, kad būtų vengiama investicijų, susijusių su iškastinio kuro gamyba, perdirbimu, skirstymu, saugojimu ar deginimu.

Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad rengiant ir įgyvendinant programas būtų propaguojami aplinkosaugos reikalavimai, išteklių naudojimo efektyvumas, principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, socialiniu požiūriu teisingas perėjimas prie švarios energetikos, klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos, biologinė įvairovė, atsparumas nelaimėms, rizikos prevencija ir valdymas. Jos siekia, kad būtų vengiama investicijų, susijusių su iškastinio kuro gamyba, perdirbimu, skirstymu, saugojimu ar deginimu.

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kiekviena valstybė narė parengia partnerystės sutartį, kurioje nustatoma veiksmingo ir rezultatyvaus fondų naudojimo 2021 m. sausio 1 d. – 2027 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu tvarka. | 1.   Kiekviena valstybė narė parengia partnerystės sutartį, kurioje nustatoma veiksmingo ir rezultatyvaus fondų naudojimo 2021 m. sausio 1 d. – 2027 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu tvarka.
  Tokia partnerystės sutartis parengiama pagal Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 240/2014 nustatytą elgesio kodeksą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Kiekviena valstybė narė parengia partnerystės sutartį, kurioje nustatoma veiksmingo ir rezultatyvaus fondų naudojimo 2021 m. sausio 1 d. – 2027 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu tvarka.

1.   Kiekviena valstybė narė parengia partnerystės sutartį, kurioje nustatoma veiksmingo ir rezultatyvaus fondų naudojimo 2021 m. sausio 1 d. – 2027 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu tvarka.
  Tokia partnerystės sutartis parengiama pagal Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 240/2014 nustatytą elgesio kodeksą.

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybė narė partnerystės sutartį Komisijai pateikia prieš pateikdama pirmąją programą arba jos teikimo metu. | 2.   Valstybė narė partnerystės sutartį Komisijai pateikia prieš pateikdama pirmąją programą arba jos teikimo metu
  , bet ne vėliau kaip 2021 m. balandžio 30 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valstybė narė partnerystės sutartį Komisijai pateikia prieš pateikdama pirmąją programą arba jos teikimo metu.

2.   Valstybė narė partnerystės sutartį Komisijai pateikia prieš pateikdama pirmąją programą arba jos teikimo metu
  , bet ne vėliau kaip 2021 m. balandžio 30 d.

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 dalis

7 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Partnerystės sutartis gali būti teikiama kartu su atitinkama metine nacionaline reformų programa. | 3.   Partnerystės sutartis gali būti teikiama kartu su atitinkama metine nacionaline reformų programa
  ir nacionaliniu energetikos ir klimato srities veiksmų planu
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Partnerystės sutartis gali būti teikiama kartu su atitinkama metine nacionaline reformų programa.

3.   Partnerystės sutartis gali būti teikiama kartu su atitinkama metine nacionaline reformų programa
  ir nacionaliniu energetikos ir klimato srities veiksmų planu
  .

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos a punktas

8 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | atrinkti politikos tikslai – nurodoma, kuriais fondais ir programomis bus naudojamasi jų siekiant, ir pateikiamas atitinkamas pagrindimas,
  taip pat prireikus pagrindimas, kodėl naudojamasi „InvestEU“, atsižvelgiant į atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

atrinkti politikos tikslai – nurodoma, kuriais fondais ir programomis bus naudojamasi jų siekiant, ir pateikiamas atitinkamas pagrindimas,
  taip pat prireikus pagrindimas, kodėl naudojamasi „InvestEU“, atsižvelgiant į atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas
  ;

taip pat prireikus pagrindimas, kodėl naudojamasi „InvestEU“, atsižvelgiant į atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas

| a) | atrinkti politikos tikslai – nurodoma, kuriais fondais ir programomis bus naudojamasi jų siekiant, ir pateikiamas atitinkamas pagrindimas,
  išvardijant atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas ir regioninius uždavinius ir į juos atsižvelgiant
  ; |
| --- | --- |

a)

atrinkti politikos tikslai – nurodoma, kuriais fondais ir programomis bus naudojamasi jų siekiant, ir pateikiamas atitinkamas pagrindimas,
  išvardijant atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas ir regioninius uždavinius ir į juos atsižvelgiant
  ;

išvardijant atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas ir regioninius uždavinius ir į juos atsižvelgiant

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos b punkto i papunktis

8 straipsnio 1 pastraipos b punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | kiekvieno fondo atveju pasirinktų politikos priemonių ir pagrindinių numatomų rezultatų
  , be kita ko, prireikus naudojantis „InvestEU“,
  santrauka; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

kiekvieno fondo atveju pasirinktų politikos priemonių ir pagrindinių numatomų rezultatų
  , be kita ko, prireikus naudojantis „InvestEU“,
  santrauka;

, be kita ko, prireikus naudojantis „InvestEU“,

| i) | kiekvieno fondo atveju pasirinktų politikos priemonių ir pagrindinių numatomų rezultatų santrauka; |
| --- | --- |

i)

kiekvieno fondo atveju pasirinktų politikos priemonių ir pagrindinių numatomų rezultatų santrauka;

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos b punkto ii papunktis

8 straipsnio 1 pastraipos b punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | fondų koordinavimas, atskyrimas ir papildomumas ir prireikus nacionalinių ir regioninių programų koordinavimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

fondų koordinavimas, atskyrimas ir papildomumas ir prireikus nacionalinių ir regioninių programų koordinavimas;

| ii) | fondų koordinavimas, atskyrimas ir papildomumas ir prireikus nacionalinių ir regioninių programų koordinavimas
  , visų pirma atsižvelgiant į Reglamente (ES) [...] (BŽŪP strateginių planų reglamentas) nurodytus BŽŪP strateginius planus
  ; |
| --- | --- |

ii)

fondų koordinavimas, atskyrimas ir papildomumas ir prireikus nacionalinių ir regioninių programų koordinavimas
  , visų pirma atsižvelgiant į Reglamente (ES) [...] (BŽŪP strateginių planų reglamentas) nurodytus BŽŪP strateginius planus
  ;

, visų pirma atsižvelgiant į Reglamente (ES) [...] (BŽŪP strateginių planų reglamentas) nurodytus BŽŪP strateginius planus

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos b punkto iii papunktis

8 straipsnio 1 pastraipos b punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | fondų ir kitų Sąjungos priemonių, įskaitant LIFE strateginius integruotuosius projektus ir strateginius gamtos projektus, tarpusavio papildomumas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii)

fondų ir kitų Sąjungos priemonių, įskaitant LIFE strateginius integruotuosius projektus ir strateginius gamtos projektus, tarpusavio papildomumas;

| iii) | fondų ir kitų Sąjungos priemonių, įskaitant LIFE strateginius integruotuosius projektus ir strateginius gamtos projektus
  ir, kai taikytina, pagal programą „Europos horizontas“ finansuojamus projektus
  , tarpusavio papildomumas
  ir sinergija
  ; |
| --- | --- |

iii)

fondų ir kitų Sąjungos priemonių, įskaitant LIFE strateginius integruotuosius projektus ir strateginius gamtos projektus
  ir, kai taikytina, pagal programą „Europos horizontas“ finansuojamus projektus
  , tarpusavio papildomumas
  ir sinergija
  ;

ir, kai taikytina, pagal programą „Europos horizontas“ finansuojamus projektus

ir sinergija

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos b punkto iii a papunktis (naujas)

8 straipsnio 1 pastraipos b punkto iii a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iiia) | tikslų, politikos ir priemonių pagal nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus įgyvendinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iiia)

iiia)

tikslų, politikos ir priemonių pagal nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus įgyvendinimas;

tikslų, politikos ir priemonių pagal nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus įgyvendinimas;

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos c punktas

8 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | preliminarus finansinis asignavimas iš kiekvieno fondo pagal politikos tikslus nacionaliniu lygmeniu, atsižvelgiant į konkrečiam fondui taikomas paramos telkimo pagal temas taisykles; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

preliminarus finansinis asignavimas iš kiekvieno fondo pagal politikos tikslus nacionaliniu lygmeniu, atsižvelgiant į konkrečiam fondui taikomas paramos telkimo pagal temas taisykles;

| c) | preliminarus finansinis asignavimas iš kiekvieno fondo pagal politikos tikslus nacionaliniu
  ir, kai taikytina, regioniniu
  lygmeniu, atsižvelgiant į konkrečiam fondui taikomas paramos telkimo pagal temas taisykles; |
| --- | --- |

c)

preliminarus finansinis asignavimas iš kiekvieno fondo pagal politikos tikslus nacionaliniu
  ir, kai taikytina, regioniniu
  lygmeniu, atsižvelgiant į konkrečiam fondui taikomas paramos telkimo pagal temas taisykles;

ir, kai taikytina, regioniniu

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos d punktas

8 straipsnio 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | prireikus
  pagal regionų kategoriją, nustatytą pagal 102 straipsnio 2 dalį, suskirstyti finansiniai ištekliai ir asignavimų sumos, kurias pagal 105 straipsnį siūloma perkelti tarp regionų kategorijų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

prireikus
  pagal regionų kategoriją, nustatytą pagal 102 straipsnio 2 dalį, suskirstyti finansiniai ištekliai ir asignavimų sumos, kurias pagal 105 straipsnį siūloma perkelti tarp regionų kategorijų;

prireikus

| d) | pagal regionų kategoriją, nustatytą pagal 102 straipsnio 2 dalį, suskirstyti finansiniai ištekliai ir asignavimų sumos, kurias pagal 105 straipsnį siūloma perkelti tarp regionų kategorijų; |
| --- | --- |

d)

pagal regionų kategoriją, nustatytą pagal 102 straipsnio 2 dalį, suskirstyti finansiniai ištekliai ir asignavimų sumos, kurias pagal 105 straipsnį siūloma perkelti tarp regionų kategorijų;

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos e punktas

8 straipsnio 1 pastraipos e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | sumos, kurios turi būti skirtos įnašui į „InvestEU“, suskirstytos pagal fondą ir pagal regionų kategoriją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

e)

sumos, kurios turi būti skirtos įnašui į „InvestEU“, suskirstytos pagal fondą ir pagal regionų kategoriją;

sumos, kurios turi būti skirtos įnašui į „InvestEU“, suskirstytos pagal fondą ir pagal regionų kategoriją;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos g punktas

8 straipsnio 1 pastraipos g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | veiksmų, kurių atitinkama valstybė narė imasi, kad sustiprintų savo administracinius fondų paramos įgyvendinimo gebėjimus, santrauka. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

veiksmų, kurių atitinkama valstybė narė imasi, kad sustiprintų savo administracinius fondų paramos įgyvendinimo gebėjimus, santrauka.

| g) | veiksmų, kurių atitinkama valstybė narė imasi, kad sustiprintų savo administracinius fondų paramos įgyvendinimo gebėjimus,
  valdymo ir kontrolės sistemą,
  santrauka. |
| --- | --- |

g)

veiksmų, kurių atitinkama valstybė narė imasi, kad sustiprintų savo administracinius fondų paramos įgyvendinimo gebėjimus,
  valdymo ir kontrolės sistemą,
  santrauka.

valdymo ir kontrolės sistemą,

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos g a punktas (naujas)

8 straipsnio 1 pastraipos g a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ga) | integruotas metodas, kurį taikant sprendžiamos demografinės problemos ir (arba) tenkinami specifiniai regionų ir rajonų poreikiai, jei taikytina; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ga)

ga)

integruotas metodas, kurį taikant sprendžiamos demografinės problemos ir (arba) tenkinami specifiniai regionų ir rajonų poreikiai, jei taikytina;

integruotas metodas, kurį taikant sprendžiamos demografinės problemos ir (arba) tenkinami specifiniai regionų ir rajonų poreikiai, jei taikytina;

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos g b punktas (naujas)

8 straipsnio 1 pastraipos g b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | gb) | komunikacijos ir matomumo didinimo strategija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

gb)

gb)

komunikacijos ir matomumo didinimo strategija.

komunikacijos ir matomumo didinimo strategija.

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

8 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybių narių prašymu EIB gali dalyvauti rengiant partnerystės sutartį, taip pat veikloje, susijusioje su veiksmų, finansinių priemonių ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerysčių rengimu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybių narių prašymu EIB gali dalyvauti rengiant partnerystės sutartį, taip pat veikloje, susijusioje su veiksmų, finansinių priemonių ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerysčių rengimu.

Valstybių narių prašymu EIB gali dalyvauti rengiant partnerystės sutartį, taip pat veikloje, susijusioje su veiksmų, finansinių priemonių ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerysčių rengimu.

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 pastraipa

8 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nurodant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą (INTERREG), partnerystės sutartyje pateikiamas tik planuojamų programų sąrašas. | Nurodant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą (INTERREG), partnerystės sutartyje pateikiamas tik planuojamų programų sąrašas
  ir tarpvalstybinių investicijų poreikiai atitinkamoje valstybėje narėje
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nurodant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą (INTERREG), partnerystės sutartyje pateikiamas tik planuojamų programų sąrašas.

Nurodant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą (INTERREG), partnerystės sutartyje pateikiamas tik planuojamų programų sąrašas
  ir tarpvalstybinių investicijų poreikiai atitinkamoje valstybėje narėje
  .

ir tarpvalstybinių investicijų poreikiai atitinkamoje valstybėje narėje

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija vertina partnerystės sutartį ir jos atitiktį šiam reglamentui ir konkrečiam fondui taikomoms taisyklėms. Savo vertinime Komisija
  visų pirma
  atsižvelgia į atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas. | 1.   Komisija vertina partnerystės sutartį ir jos atitiktį šiam reglamentui ir konkrečiam fondui taikomoms taisyklėms. Savo vertinime Komisija atsižvelgia į 
  4 ir 6 straipsnių nuostatas,
  atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas
  ir priemones, susijusias su integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais, taip pat į tai, kaip jos įgyvendinamos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija vertina partnerystės sutartį ir jos atitiktį šiam reglamentui ir konkrečiam fondui taikomoms taisyklėms. Savo vertinime Komisija
  visų pirma
  atsižvelgia į atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas.

1.   Komisija vertina partnerystės sutartį ir jos atitiktį šiam reglamentui ir konkrečiam fondui taikomoms taisyklėms. Savo vertinime Komisija atsižvelgia į 
  4 ir 6 straipsnių nuostatas,
  atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas
  ir priemones, susijusias su integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais, taip pat į tai, kaip jos įgyvendinamos
  .

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalis

9 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Pastabas Komisija gali pateikti per
  tris
  mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė pateikia partnerystės sutartį. | 2.   Pastabas Komisija gali pateikti per
  du
  mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė pateikia partnerystės sutartį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Pastabas Komisija gali pateikti per
  tris
  mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė pateikia partnerystės sutartį.

2.   Pastabas Komisija gali pateikti per
  du
  mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė pateikia partnerystės sutartį.

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 dalis

9 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybė narė, atsižvelgdama į Komisijos pastabas, peržiūri partnerystės sutartį. | 3.   Valstybė narė, atsižvelgdama į Komisijos pastabas, peržiūri partnerystės sutartį
  per mėnesį nuo pastabų pateikimo dienos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valstybė narė, atsižvelgdama į Komisijos pastabas, peržiūri partnerystės sutartį.

3.   Valstybė narė, atsižvelgdama į Komisijos pastabas, peržiūri partnerystės sutartį
  per mėnesį nuo pastabų pateikimo dienos
  .

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 4 dalis

9 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisija įgyvendinimo aktu sprendimą, kuriuo patvirtinama partnerystės sutartis, priima ne vėliau kaip per keturis mėnesius nuo dienos, kurią atitinkama valstybė narė pateikė tą partnerystės sutartį. Partnerystės sutartis nekeičiama. | 4.   Komisija įgyvendinimo aktu sprendimą, kuriuo patvirtinama partnerystės sutartis, priima ne vėliau kaip per keturis mėnesius nuo dienos, kurią atitinkama valstybė narė
  pirmą kartą
  pateikė tą partnerystės sutartį. Partnerystės sutartis nekeičiama. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Komisija įgyvendinimo aktu sprendimą, kuriuo patvirtinama partnerystės sutartis, priima ne vėliau kaip per keturis mėnesius nuo dienos, kurią atitinkama valstybė narė pateikė tą partnerystės sutartį. Partnerystės sutartis nekeičiama.

4.   Komisija įgyvendinimo aktu sprendimą, kuriuo patvirtinama partnerystės sutartis, priima ne vėliau kaip per keturis mėnesius nuo dienos, kurią atitinkama valstybė narė
  pirmą kartą
  pateikė tą partnerystės sutartį. Partnerystės sutartis nekeičiama.

Pakeitimas 428

Pakeitimas 428

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 dalis

10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Partnerystės sutartyje arba prašyme
  iš dalies pakeisti programą
  valstybės narės
  gali
  tam tikrą
  ERPF, ESF+, Sanglaudos fondo ir EJRŽF lėšų
  sumą
  skirti įnašui į „InvestEU“ ir
  ją
  panaudoti biudžeto garantijoms.
  Suma, skiriama įnašui į
  „InvestEU“
  , turi neviršyti 5
   proc.
  viso kiekvieno
  fondo
  asignavimo
  ,
  išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus
  .
  Tokie įnašai nėra išteklių perkėlimas pagal 21 straipsnį
  . | 1.   
  Nuo 2023 m. sausio 1 d. valstybės narės, pritarus atitinkamoms vadovaujančiosioms institucijoms, prašydamos
  iš dalies pakeisti programą gali
  iki 2 proc.
  ERPF, ESF+, Sanglaudos fondo ir EJRŽF lėšų skirti įnašui į „InvestEU“ ir
  tas lėšas
  panaudoti biudžeto garantijoms.
  Atliekant laikotarpio vidurio peržiūrą
  „InvestEU“
  galima papildomai skirti iki 3
   proc.
  visų kiekvienam fondui skirtų asignavimų. Tokie įnašai skiriami investicijoms, atitinkančioms sanglaudos politikos tikslus ir apimančioms tą pačią regionų kategoriją, kuriai fondų lėšos buvo numatytos iš pradžių. Kai kokia nors suma iš ERPF, ESF + ir Sanglaudos fondo skiriama kaip įnašas į „Invest EU“, taikomos šio reglamento 11 straipsnyje ir III bei IV prieduose aprašytos reikiamos sąlygos. Gali būti skiriami tik ateinančių kalendorinių metų ištekliai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Partnerystės sutartyje arba prašyme
  iš dalies pakeisti programą
  valstybės narės
  gali
  tam tikrą
  ERPF, ESF+, Sanglaudos fondo ir EJRŽF lėšų
  sumą
  skirti įnašui į „InvestEU“ ir
  ją
  panaudoti biudžeto garantijoms.
  Suma, skiriama įnašui į
  „InvestEU“
  , turi neviršyti 5
   proc.
  viso kiekvieno
  fondo
  asignavimo
  ,
  išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus
  .
  Tokie įnašai nėra išteklių perkėlimas pagal 21 straipsnį
  .

1.   
  Nuo 2023 m. sausio 1 d. valstybės narės, pritarus atitinkamoms vadovaujančiosioms institucijoms, prašydamos
  iš dalies pakeisti programą gali
  iki 2 proc.
  ERPF, ESF+, Sanglaudos fondo ir EJRŽF lėšų skirti įnašui į „InvestEU“ ir
  tas lėšas
  panaudoti biudžeto garantijoms.
  Atliekant laikotarpio vidurio peržiūrą
  „InvestEU“
  galima papildomai skirti iki 3
   proc.
  visų kiekvienam fondui skirtų asignavimų. Tokie įnašai skiriami investicijoms, atitinkančioms sanglaudos politikos tikslus ir apimančioms tą pačią regionų kategoriją, kuriai fondų lėšos buvo numatytos iš pradžių. Kai kokia nors suma iš ERPF, ESF + ir Sanglaudos fondo skiriama kaip įnašas į „Invest EU“, taikomos šio reglamento 11 straipsnyje ir III bei IV prieduose aprašytos reikiamos sąlygos. Gali būti skiriami tik ateinančių kalendorinių metų ištekliai
  .

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalis

10 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.
     
  Partnerystės sutarties atveju gali būti skiriami einamųjų ir būsimų kalendorinių metų ištekliai. Prašymo iš dalies pakeisti programą atveju gali būti skiriami tik ateinančių kalendorinių metų ištekliai. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.
     
  Partnerystės sutarties atveju gali būti skiriami einamųjų ir būsimų kalendorinių metų ištekliai. Prašymo iš dalies pakeisti programą atveju gali būti skiriami tik ateinančių kalendorinių metų ištekliai.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 3 dalis

10 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   1 dalyje nurodyta suma naudojama ES garantijos dalies atidėjiniams valstybės narės skyriuje suformuoti. | 3.   1 dalyje nurodyta suma naudojama ES garantijos dalies atidėjiniams
  atitinkamos
  valstybės narės skyriuje suformuoti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   1 dalyje nurodyta suma naudojama ES garantijos dalies atidėjiniams valstybės narės skyriuje suformuoti.

3.   1 dalyje nurodyta suma naudojama ES garantijos dalies atidėjiniams
  atitinkamos
  valstybės narės skyriuje suformuoti.

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

10 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei [„InvestEU“ reglamento] [9] straipsnyje nustatytas susitarimas dėl įnašo, susijęs su 1 dalyje nurodyta
  ir partnerystės sutartyje skirta
  suma, nesudaromas iki
  2021
   m. gruodžio 31 d., valstybė narė pateikia prašymą iš dalies pakeisti programą arba programas, kad galėtų panaudoti atitinkamą sumą. | Jei [„InvestEU“ reglamento] [9] straipsnyje nustatytas susitarimas dėl įnašo, susijęs su 1 dalyje nurodyta suma, nesudaromas iki
  2023
   m. gruodžio 31 d., valstybė narė pateikia prašymą iš dalies pakeisti programą arba programas, kad galėtų panaudoti atitinkamą sumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei [„InvestEU“ reglamento] [9] straipsnyje nustatytas susitarimas dėl įnašo, susijęs su 1 dalyje nurodyta
  ir partnerystės sutartyje skirta
  suma, nesudaromas iki
  2021
   m. gruodžio 31 d., valstybė narė pateikia prašymą iš dalies pakeisti programą arba programas, kad galėtų panaudoti atitinkamą sumą.

ir partnerystės sutartyje skirta

2021

Jei [„InvestEU“ reglamento] [9] straipsnyje nustatytas susitarimas dėl įnašo, susijęs su 1 dalyje nurodyta suma, nesudaromas iki
  2023
   m. gruodžio 31 d., valstybė narė pateikia prašymą iš dalies pakeisti programą arba programas, kad galėtų panaudoti atitinkamą sumą.

2023

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

10 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Susitarimas dėl įnašo, susijęs su 1 dalyje nurodyta ir prašyme iš dalies pakeisti programą skirta suma, sudaromas tuo pačiu metu, kai priimamas sprendimas, kuriuo iš dalies keičiama programa. | Susitarimas dėl įnašo, susijęs su 1 dalyje nurodyta ir prašyme iš dalies pakeisti programą skirta suma, sudaromas
  arba iš dalies pakeičiamas, atsižvelgiant į aplinkybes,
  tuo pačiu metu, kai priimamas sprendimas, kuriuo iš dalies keičiama programa. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Susitarimas dėl įnašo, susijęs su 1 dalyje nurodyta ir prašyme iš dalies pakeisti programą skirta suma, sudaromas tuo pačiu metu, kai priimamas sprendimas, kuriuo iš dalies keičiama programa.

Susitarimas dėl įnašo, susijęs su 1 dalyje nurodyta ir prašyme iš dalies pakeisti programą skirta suma, sudaromas
  arba iš dalies pakeičiamas, atsižvelgiant į aplinkybes,
  tuo pačiu metu, kai priimamas sprendimas, kuriuo iš dalies keičiama programa.

arba iš dalies pakeičiamas, atsižvelgiant į aplinkybes,

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 5 dalis

10 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Jei susitarimas dėl garantijos, kaip nustatyta [„InvestEU“ reglamento] [9] straipsnyje, nebuvo sudarytas per devynis mėnesius nuo susitarimo dėl įnašo patvirtinimo, atitinkamos sumos, sumokėtos į bendrą atidėjinių fondą kaip atidėjiniai, perkeliami atgal į programą ar programas ir valstybė narė pateikia atitinkamą prašymą iš dalies pakeisti programą. | 5.   Jei susitarimas dėl garantijos, kaip nustatyta [„InvestEU“ reglamento] [9] straipsnyje, nebuvo sudarytas per devynis mėnesius nuo susitarimo dėl įnašo patvirtinimo, atitinkamos sumos, sumokėtos į bendrą atidėjinių fondą kaip atidėjiniai, perkeliami atgal į 
  pradinę
  programą ar programas ir valstybė narė pateikia atitinkamą prašymą iš dalies pakeisti programą.
  Šiuo konkrečiu atveju ankstesnių kalendorinių metų ištekliai gali būti keičiami tol, kol įsipareigojimai dar neįvykdyti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Jei susitarimas dėl garantijos, kaip nustatyta [„InvestEU“ reglamento] [9] straipsnyje, nebuvo sudarytas per devynis mėnesius nuo susitarimo dėl įnašo patvirtinimo, atitinkamos sumos, sumokėtos į bendrą atidėjinių fondą kaip atidėjiniai, perkeliami atgal į programą ar programas ir valstybė narė pateikia atitinkamą prašymą iš dalies pakeisti programą.

5.   Jei susitarimas dėl garantijos, kaip nustatyta [„InvestEU“ reglamento] [9] straipsnyje, nebuvo sudarytas per devynis mėnesius nuo susitarimo dėl įnašo patvirtinimo, atitinkamos sumos, sumokėtos į bendrą atidėjinių fondą kaip atidėjiniai, perkeliami atgal į 
  pradinę
  programą ar programas ir valstybė narė pateikia atitinkamą prašymą iš dalies pakeisti programą.
  Šiuo konkrečiu atveju ankstesnių kalendorinių metų ištekliai gali būti keičiami tol, kol įsipareigojimai dar neįvykdyti.

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 7 dalis

10 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Ištekliai, gauti iš sumų, skirtų įnašui į „InvestEU“ ir suteiktų pasinaudojus biudžeto garantijomis, arba su jomis susiję ištekliai pateikiami valstybei narei ir panaudojami siekiant to paties tikslo ar tikslų finansinių priemonių forma teikiamai paramai. | 7.   Ištekliai, gauti iš sumų, skirtų įnašui į „InvestEU“ ir suteiktų pasinaudojus biudžeto garantijomis, arba su jomis susiję ištekliai pateikiami valstybei narei ir
  vietos ar regioninei institucijai, susijusiai su įnašu, ir
  panaudojami siekiant to paties tikslo ar tikslų finansinių priemonių forma teikiamai paramai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Ištekliai, gauti iš sumų, skirtų įnašui į „InvestEU“ ir suteiktų pasinaudojus biudžeto garantijomis, arba su jomis susiję ištekliai pateikiami valstybei narei ir panaudojami siekiant to paties tikslo ar tikslų finansinių priemonių forma teikiamai paramai.

7.   Ištekliai, gauti iš sumų, skirtų įnašui į „InvestEU“ ir suteiktų pasinaudojus biudžeto garantijomis, arba su jomis susiję ištekliai pateikiami valstybei narei ir
  vietos ar regioninei institucijai, susijusiai su įnašu, ir
  panaudojami siekiant to paties tikslo ar tikslų finansinių priemonių forma teikiamai paramai.

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

11 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiame reglamente nustatytos išankstinės kiekvieno konkretaus tikslo veiksmingo ir rezultatyvaus įgyvendinimo sąlygos (reikiamos sąlygos). | Šiame reglamente nustatytos išankstinės kiekvieno konkretaus tikslo veiksmingo ir rezultatyvaus įgyvendinimo sąlygos (reikiamos sąlygos).
  Reikiamos sąlygos taikomos tiek, kiek jos padeda siekti konkrečių programos tikslų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šiame reglamente nustatytos išankstinės kiekvieno konkretaus tikslo veiksmingo ir rezultatyvaus įgyvendinimo sąlygos (reikiamos sąlygos).

Šiame reglamente nustatytos išankstinės kiekvieno konkretaus tikslo veiksmingo ir rezultatyvaus įgyvendinimo sąlygos (reikiamos sąlygos).
  Reikiamos sąlygos taikomos tiek, kiek jos padeda siekti konkrečių programos tikslų.

Reikiamos sąlygos taikomos tiek, kiek jos padeda siekti konkrečių programos tikslų.

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Rengdama programą arba nustatydama naują konkretų tikslą, kai iš dalies keičia programą, valstybė narė įvertina, ar įvykdytos su atrinktu konkrečiu tikslu susijusios reikiamos sąlygos. Reikiama sąlyga įvykdoma, kai patenkinami visi susiję kriterijai. Valstybė narė kiekvieną kartą teikdama programą arba iš dalies keisdama programą nustato įvykdytas ir neįvykdytas reikiamas sąlygas, ir, kai mano, kad reikiama sąlyga įvykdyta, pateikia pagrindimą. | 2.   Rengdama programą arba nustatydama naują konkretų tikslą, kai iš dalies keičia programą, valstybė narė įvertina, ar įvykdytos su atrinktu konkrečiu tikslu susijusios reikiamos sąlygos. Reikiama sąlyga įvykdoma, kai patenkinami visi susiję kriterijai. Valstybė narė kiekvieną kartą teikdama programą arba iš dalies keisdama programą nustato įvykdytas ir neįvykdytas reikiamas sąlygas, ir, kai mano, kad reikiama sąlyga įvykdyta, pateikia pagrindimą.
  Valstybės narės prašymu EIB gali prisidėti prie veiksmų, kurių reikia imtis siekiant įvykdyti reikiamas sąlygas, vertinimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Rengdama programą arba nustatydama naują konkretų tikslą, kai iš dalies keičia programą, valstybė narė įvertina, ar įvykdytos su atrinktu konkrečiu tikslu susijusios reikiamos sąlygos. Reikiama sąlyga įvykdoma, kai patenkinami visi susiję kriterijai. Valstybė narė kiekvieną kartą teikdama programą arba iš dalies keisdama programą nustato įvykdytas ir neįvykdytas reikiamas sąlygas, ir, kai mano, kad reikiama sąlyga įvykdyta, pateikia pagrindimą.

2.   Rengdama programą arba nustatydama naują konkretų tikslą, kai iš dalies keičia programą, valstybė narė įvertina, ar įvykdytos su atrinktu konkrečiu tikslu susijusios reikiamos sąlygos. Reikiama sąlyga įvykdoma, kai patenkinami visi susiję kriterijai. Valstybė narė kiekvieną kartą teikdama programą arba iš dalies keisdama programą nustato įvykdytas ir neįvykdytas reikiamas sąlygas, ir, kai mano, kad reikiama sąlyga įvykdyta, pateikia pagrindimą.
  Valstybės narės prašymu EIB gali prisidėti prie veiksmų, kurių reikia imtis siekiant įvykdyti reikiamas sąlygas, vertinimo.

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

11 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija per
  tris
  mėnesius nuo 3 dalyje nurodytos informacijos gavimo atlieka vertinimą ir praneša valstybei narei, jeigu sutinka, kad sąlyga įvykdyta. | Komisija per
  du
  mėnesius nuo 3 dalyje nurodytos informacijos gavimo atlieka vertinimą ir praneša valstybei narei, jeigu sutinka, kad sąlyga įvykdyta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija per
  tris
  mėnesius nuo 3 dalyje nurodytos informacijos gavimo atlieka vertinimą ir praneša valstybei narei, jeigu sutinka, kad sąlyga įvykdyta.

tris

Komisija per
  du
  mėnesius nuo 3 dalyje nurodytos informacijos gavimo atlieka vertinimą ir praneša valstybei narei, jeigu sutinka, kad sąlyga įvykdyta.

du

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

11 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu Komisija nesutinka su valstybės narės vertinimu, ji apie tai informuoja valstybę narę ir suteikia jai galimybę per
  vieną mėnesį
  pateikti pastabų. | Jeigu Komisija nesutinka su valstybės narės vertinimu, ji apie tai informuoja valstybę narę ir suteikia jai galimybę per
  ne daugiau kaip du mėnesius
  pateikti pastabų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu Komisija nesutinka su valstybės narės vertinimu, ji apie tai informuoja valstybę narę ir suteikia jai galimybę per
  vieną mėnesį
  pateikti pastabų.

vieną mėnesį

Jeigu Komisija nesutinka su valstybės narės vertinimu, ji apie tai informuoja valstybę narę ir suteikia jai galimybę per
  ne daugiau kaip du mėnesius
  pateikti pastabų.

ne daugiau kaip du mėnesius

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 5 dalies 1 pastraipa

11 straipsnio 5 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Išlaidos, susijusios su veiksmais, siejamais su konkrečiu tikslu,
  negali
  būti įtraukiamos į mokėjimo paraiškas
  , kol Komisija nepraneša
  valstybei narei, kad įvykdyta reikiama sąlyga pagal 4 dalį. | Išlaidos, susijusios su veiksmais, siejamais su konkrečiu tikslu,
  gali
  būti įtraukiamos į mokėjimo paraiškas
  prieš Komisijai pranešant
  valstybei narei, kad įvykdyta reikiama sąlyga pagal 4 dalį
  ; tai neturi poveikio išlaidų atlyginimo sustabdymui, kol bus įvykdyta ta sąlyga
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Išlaidos, susijusios su veiksmais, siejamais su konkrečiu tikslu,
  negali
  būti įtraukiamos į mokėjimo paraiškas
  , kol Komisija nepraneša
  valstybei narei, kad įvykdyta reikiama sąlyga pagal 4 dalį.

negali

, kol Komisija nepraneša

Išlaidos, susijusios su veiksmais, siejamais su konkrečiu tikslu,
  gali
  būti įtraukiamos į mokėjimo paraiškas
  prieš Komisijai pranešant
  valstybei narei, kad įvykdyta reikiama sąlyga pagal 4 dalį
  ; tai neturi poveikio išlaidų atlyginimo sustabdymui, kol bus įvykdyta ta sąlyga
  .

gali

prieš Komisijai pranešant

; tai neturi poveikio išlaidų atlyginimo sustabdymui, kol bus įvykdyta ta sąlyga

Pakeitimas 115

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

12 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybė narė parengia veiklos peržiūros planą, kuris leidžia stebėti, teikti ataskaitas ir vertinti programos veiklos rezultatus ją įgyvendinant, taip pat padeda vertinti bendrus fondų veiklos rezultatus. | Valstybė narė
  , kai taikytina, bendradarbiaudama su vietos ir regioninėmis institucijomis,
  parengia veiklos peržiūros planą, kuris leidžia stebėti, teikti ataskaitas ir vertinti programos veiklos rezultatus ją įgyvendinant, taip pat padeda vertinti bendrus fondų veiklos rezultatus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybė narė parengia veiklos peržiūros planą, kuris leidžia stebėti, teikti ataskaitas ir vertinti programos veiklos rezultatus ją įgyvendinant, taip pat padeda vertinti bendrus fondų veiklos rezultatus.

Valstybė narė
  , kai taikytina, bendradarbiaudama su vietos ir regioninėmis institucijomis,
  parengia veiklos peržiūros planą, kuris leidžia stebėti, teikti ataskaitas ir vertinti programos veiklos rezultatus ją įgyvendinant, taip pat padeda vertinti bendrus fondų veiklos rezultatus.

, kai taikytina, bendradarbiaudama su vietos ir regioninėmis institucijomis,

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalis

12 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės nustatomos kiekvienam konkrečiam programos tikslui, išskyrus techninę paramą ir konkretų tikslą šalinti materialinio nepritekliaus problemą, nustatytą ESF+ reglamento [4 straipsnio
  c punkto vii papunktyje]
  . | 2.   Tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės nustatomos kiekvienam konkrečiam programos tikslui, išskyrus techninę paramą ir konkretų tikslą šalinti materialinio nepritekliaus problemą, nustatytą ESF+ reglamento [4 straipsnio
  1 dalies xi punkte]
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės nustatomos kiekvienam konkrečiam programos tikslui, išskyrus techninę paramą ir konkretų tikslą šalinti materialinio nepritekliaus problemą, nustatytą ESF+ reglamento [4 straipsnio
  c punkto vii papunktyje]
  .

2.   Tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės nustatomos kiekvienam konkrečiam programos tikslui, išskyrus techninę paramą ir konkretų tikslą šalinti materialinio nepritekliaus problemą, nustatytą ESF+ reglamento [4 straipsnio
  1 dalies xi punkte]
  .

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

14 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo lėšomis remiamų programų atveju valstybė narė peržiūri kiekvieną programą,
  atsižvelgdama
  į šiuos elementus: | 1.   ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo lėšomis remiamų programų atveju valstybė narė
  ir atitinkamos vadovaujančiosios institucijos
  peržiūri kiekvieną programą,
  atsižvelgdamos
  į šiuos elementus: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo lėšomis remiamų programų atveju valstybė narė peržiūri kiekvieną programą,
  atsižvelgdama
  į šiuos elementus:

1.   ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo lėšomis remiamų programų atveju valstybė narė
  ir atitinkamos vadovaujančiosios institucijos
  peržiūri kiekvieną programą,
  atsižvelgdamos
  į šiuos elementus:

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies a punktas

14 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | 2024 m. priimtose atitinkamose konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose nustatytus uždavinius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

2024 m. priimtose atitinkamose konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose nustatytus uždavinius;

| a) | naujus
  2024 m. priimtose atitinkamose konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose nustatytus uždavinius
  ir įgyvendinant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus nustatytus tikslus
  ; |
| --- | --- |

a)

naujus
  2024 m. priimtose atitinkamose konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose nustatytus uždavinius
  ir įgyvendinant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus nustatytus tikslus
  ;

naujus

ir įgyvendinant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus nustatytus tikslus

Pakeitimas 119

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies b punktas

14 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | atitinkamos valstybės narės ar regiono socialinę ir ekonominę padėtį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

atitinkamos valstybės narės ar regiono socialinę ir ekonominę padėtį;

| b) | atitinkamos valstybės narės ar regiono socialinę ir ekonominę padėtį
  , be kita ko, Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo padėtį ir teritorijų poreikius siekiant mažinti skirtumus, taip pat ekonominę ir socialinę nelygybę
  ; |
| --- | --- |

b)

atitinkamos valstybės narės ar regiono socialinę ir ekonominę padėtį
  , be kita ko, Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo padėtį ir teritorijų poreikius siekiant mažinti skirtumus, taip pat ekonominę ir socialinę nelygybę
  ;

, be kita ko, Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo padėtį ir teritorijų poreikius siekiant mažinti skirtumus, taip pat ekonominę ir socialinę nelygybę

Pakeitimas 120

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

14 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | bet kokius didelius neigiamus finansinius, ekonominius ar socialinius pokyčius, dėl kurių reikia pakoreguoti programas, be kita ko, dėl simetrinių arba asimetrinių sukrėtimų valstybėse narėse ir jų regionuose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

bet kokius didelius neigiamus finansinius, ekonominius ar socialinius pokyčius, dėl kurių reikia pakoreguoti programas, be kita ko, dėl simetrinių arba asimetrinių sukrėtimų valstybėse narėse ir jų regionuose.

bet kokius didelius neigiamus finansinius, ekonominius ar socialinius pokyčius, dėl kurių reikia pakoreguoti programas, be kita ko, dėl simetrinių arba asimetrinių sukrėtimų valstybėse narėse ir jų regionuose.

Pakeitimas 121

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybė narė iki 2025 m. kovo 31 d. pateikia Komisijai prašymą dėl kiekvienos programos dalinio pakeitimo pagal 19 straipsnio 1 dalį. Valstybė narė dalinį pakeitimą pagrindžia remdamasi 1 dalyje nurodytais elementais. | Atsižvelgdama į peržiūros rezultatus,
  valstybė narė iki 2025 m. kovo 31 d. pateikia Komisijai prašymą dėl kiekvienos programos dalinio pakeitimo pagal 19 straipsnio 1 dalį
  arba nurodo, kad pakeitimo neprašoma
  . Valstybė narė dalinį pakeitimą pagrindžia remdamasi 1 dalyje nurodytais elementais
  arba, jei taikytina, pateikia priežastis, kodėl neprašo iš dalies pakeisti programos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybė narė iki 2025 m. kovo 31 d. pateikia Komisijai prašymą dėl kiekvienos programos dalinio pakeitimo pagal 19 straipsnio 1 dalį. Valstybė narė dalinį pakeitimą pagrindžia remdamasi 1 dalyje nurodytais elementais.

Atsižvelgdama į peržiūros rezultatus,
  valstybė narė iki 2025 m. kovo 31 d. pateikia Komisijai prašymą dėl kiekvienos programos dalinio pakeitimo pagal 19 straipsnio 1 dalį
  arba nurodo, kad pakeitimo neprašoma
  . Valstybė narė dalinį pakeitimą pagrindžia remdamasi 1 dalyje nurodytais elementais
  arba, jei taikytina, pateikia priežastis, kodėl neprašo iš dalies pakeisti programos
  .

Atsižvelgdama į peržiūros rezultatus,

arba nurodo, kad pakeitimo neprašoma

arba, jei taikytina, pateikia priežastis, kodėl neprašo iš dalies pakeisti programos

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 2 dalies 2 pastraipos a punktas

14 straipsnio 2 dalies 2 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | finansinių išteklių asignavimai pagal prioritetus, įskaitant 2026 ir 2027 m. sumas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

finansinių išteklių asignavimai pagal prioritetus, įskaitant 2026 ir 2027 m. sumas;

| a) | persvarstyti pradiniai
  finansinių išteklių asignavimai pagal prioritetus, įskaitant 2026 ir 2027 m. sumas; |
| --- | --- |

a)

persvarstyti pradiniai
  finansinių išteklių asignavimai pagal prioritetus, įskaitant 2026 ir 2027 m. sumas;

persvarstyti pradiniai

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 2 dalies 2 pastraipos b a punktas (naujas)

14 straipsnio 2 dalies 2 pastraipos b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | sumos, kurios turi būti skirtos įnašui į „InvestEU“, suskirstytos pagal fondą ir, jei taikytina, pagal regionų kategoriją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

sumos, kurios turi būti skirtos įnašui į „InvestEU“, suskirstytos pagal fondą ir, jei taikytina, pagal regionų kategoriją;

sumos, kurios turi būti skirtos įnašui į „InvestEU“, suskirstytos pagal fondą ir, jei taikytina, pagal regionų kategoriją;

Pakeitimas 124

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 3 a dalis (nauja)

14 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija ne vėliau kaip 2026 m. kovo 31 d. patvirtina ataskaitą, kurioje apibendrinami 1 ir 2 dalyse nurodytos laikotarpio vidurio peržiūros rezultatai. Komisija perduoda tą ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Komisija ne vėliau kaip 2026 m. kovo 31 d. patvirtina ataskaitą, kurioje apibendrinami 1 ir 2 dalyse nurodytos laikotarpio vidurio peržiūros rezultatai. Komisija perduoda tą ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui.

Pakeitimai 425/rev, 444/rev, 448 ir 469

Pakeitimai 425/rev, 444/rev, 448 ir 469

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnis

15 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| [...] | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

[...]

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 140

Pakeitimas 140

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 1 dalis

16 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės parengia 2021 m. sausio 1 d. – 2027 m. gruodžio 31 d. laikotarpio fondų įgyvendinimo programas. | 1.   Valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su 6 straipsnyje nurodytais partneriais,
  parengia 2021 m. sausio 1 d. – 2027 m. gruodžio 31 d. laikotarpio fondų įgyvendinimo programas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės parengia 2021 m. sausio 1 d. – 2027 m. gruodžio 31 d. laikotarpio fondų įgyvendinimo programas.

1.   Valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su 6 straipsnyje nurodytais partneriais,
  parengia 2021 m. sausio 1 d. – 2027 m. gruodžio 31 d. laikotarpio fondų įgyvendinimo programas.

Pakeitimas 141

Pakeitimas 141

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

17 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Programą sudaro prioritetai. Kiekvienas prioritetas atitinka vieną politikos
  tikslą
  arba techninę paramą. Prioritetą, atitinkantį politikos tikslą, sudaro vienas ar daugiau konkrečių tikslų. Tą patį politikos tikslą gali atitikti daugiau nei vienas prioritetas. | Programą sudaro prioritetai. Kiekvienas prioritetas atitinka vieną
  ar kelis
  politikos
  tikslus
  arba techninę paramą. Prioritetą, atitinkantį politikos tikslą, sudaro vienas ar daugiau konkrečių tikslų. Tą patį politikos tikslą gali atitikti daugiau nei vienas prioritetas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Programą sudaro prioritetai. Kiekvienas prioritetas atitinka vieną politikos
  tikslą
  arba techninę paramą. Prioritetą, atitinkantį politikos tikslą, sudaro vienas ar daugiau konkrečių tikslų. Tą patį politikos tikslą gali atitikti daugiau nei vienas prioritetas.

tikslą

Programą sudaro prioritetai. Kiekvienas prioritetas atitinka vieną
  ar kelis
  politikos
  tikslus
  arba techninę paramą. Prioritetą, atitinkantį politikos tikslą, sudaro vienas ar daugiau konkrečių tikslų. Tą patį politikos tikslą gali atitikti daugiau nei vienas prioritetas.

ar kelis

tikslus

Pakeitimas 142

Pakeitimas 142

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punkto i papunktis

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus, išskyrus EJRŽF lėšomis remiamų programų atveju; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus, išskyrus EJRŽF lėšomis remiamų programų atveju;

| i) | ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus,
  taip pat nelygybę,
  išskyrus EJRŽF lėšomis remiamų programų atveju; |
| --- | --- |

i)

ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus,
  taip pat nelygybę,
  išskyrus EJRŽF lėšomis remiamų programų atveju;

taip pat nelygybę,

Pakeitimas 143

Pakeitimas 143

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punkto ii papunktis

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | rinkos nepakankamumo problemas, investicijų poreikius ir papildomumą su kitų formų parama; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

rinkos nepakankamumo problemas, investicijų poreikius ir papildomumą su kitų formų parama;

| ii) | rinkos nepakankamumo problemas, investicijų poreikius ir papildomumą
  bei sinergiją
  su kitų formų parama; |
| --- | --- |

ii)

rinkos nepakankamumo problemas, investicijų poreikius ir papildomumą
  bei sinergiją
  su kitų formų parama;

bei sinergiją

Pakeitimas 144

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punkto iii papunktis

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | konkrečiai šaliai
  skirtose rekomendacijose ir valstybei narei
  skirtose
  kitose atitinkamose Sąjungos
  rekomendacijose nurodytus uždavinius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii)

konkrečiai šaliai
  skirtose rekomendacijose ir valstybei narei
  skirtose
  kitose atitinkamose Sąjungos
  rekomendacijose nurodytus uždavinius;

skirtose rekomendacijose ir valstybei narei

kitose atitinkamose Sąjungos

| iii) | atitinkamose
  konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose nurodytus uždavinius; |
| --- | --- |

iii)

atitinkamose
  konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose nurodytus uždavinius;

atitinkamose

Pakeitimas 145

Pakeitimas 145

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punkto iv papunktis

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punkto iv papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iv) | su administraciniais gebėjimais ir valdymu susijusius uždavinius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iv)

su administraciniais gebėjimais ir valdymu susijusius uždavinius;

| iv) | su administraciniais gebėjimais ir valdymu susijusius uždavinius
  ir supaprastinimo priemones
  ; |
| --- | --- |

iv)

su administraciniais gebėjimais ir valdymu susijusius uždavinius
  ir supaprastinimo priemones
  ;

ir supaprastinimo priemones

Pakeitimas 146

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punkto iv a papunktis (naujas)

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punkto iv a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iva) | integruotą požiūrį siekiant spręsti demografines problemas, kai taikytina; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iva)

iva)

integruotą požiūrį siekiant spręsti demografines problemas, kai taikytina;

integruotą požiūrį siekiant spręsti demografines problemas, kai taikytina;

Pakeitimas 147

Pakeitimas 147

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punkto vi a papunktis (naujas)

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punkto vi a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | via) | nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir Europos socialinių teisių ramstyje nustatytus uždavinius ir susijusius tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

via)

via)

nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir Europos socialinių teisių ramstyje nustatytus uždavinius ir susijusius tikslus;

nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir Europos socialinių teisių ramstyje nustatytus uždavinius ir susijusius tikslus;

Pakeitimas 148

Pakeitimas 148

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punkto vii papunktis

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punkto vii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| vii) | PMIF, VSF ir SVVP lėšomis remiamų programų atveju – susijusio Sąjungos acquis ir veiksmų planų įgyvendinimo pažangą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

vii)

PMIF, VSF ir SVVP lėšomis remiamų programų atveju – susijusio Sąjungos acquis ir veiksmų planų įgyvendinimo pažangą;

acquis

| vii) | PMIF, VSF ir SVVP lėšomis remiamų programų atveju – susijusio Sąjungos acquis ir veiksmų planų įgyvendinimo pažangą
  , taip pat nustatytus trūkumus
  ; |
| --- | --- |

vii)

PMIF, VSF ir SVVP lėšomis remiamų programų atveju – susijusio Sąjungos acquis ir veiksmų planų įgyvendinimo pažangą
  , taip pat nustatytus trūkumus
  ;

acquis

, taip pat nustatytus trūkumus

Pakeitimas 149

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos d punkto i papunktis

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos d punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | susijusių rūšių
  veiksmus
  , įskaitant planuojamų strateginės svarbos veiksmų sąrašą, ir numatomas jų įnašas siekiant tų konkrečių tikslų, taip pat, jei tinkama, įgyvendinant makroregionines strategijas ir jūrų baseinų strategijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

susijusių rūšių
  veiksmus
  , įskaitant planuojamų strateginės svarbos veiksmų sąrašą, ir numatomas jų įnašas siekiant tų konkrečių tikslų, taip pat, jei tinkama, įgyvendinant makroregionines strategijas ir jūrų baseinų strategijas;

veiksmus

| i) | susijusių rūšių
  veiksmai
  , įskaitant
  orientacinį
  planuojamų strateginės svarbos veiksmų sąrašą ir
  jų tvarkaraštį,
  numatomas jų įnašas siekiant tų konkrečių tikslų, taip pat, jei tinkama, įgyvendinant makroregionines strategijas ir jūrų baseinų strategijas; |
| --- | --- |

i)

susijusių rūšių
  veiksmai
  , įskaitant
  orientacinį
  planuojamų strateginės svarbos veiksmų sąrašą ir
  jų tvarkaraštį,
  numatomas jų įnašas siekiant tų konkrečių tikslų, taip pat, jei tinkama, įgyvendinant makroregionines strategijas ir jūrų baseinų strategijas;

veiksmai

orientacinį

jų tvarkaraštį,

Pakeitimas 150

Pakeitimas 150

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos d punkto iii a papunktis (naujas)

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos d punkto iii a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iiia) | lygybės, įtraukties ir nediskriminavimo užtikrinimo veiksmai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iiia)

iiia)

lygybės, įtraukties ir nediskriminavimo užtikrinimo veiksmai;

lygybės, įtraukties ir nediskriminavimo užtikrinimo veiksmai;

Pakeitimas 151

Pakeitimas 151

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos d punkto v papunktis

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos d punkto v papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| v) | tarpregioniniai ir tarptautiniai veiksmai drauge su paramos gavėjais, įsisteigusiais bent vienoje kitoje valstybėje narėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

v)

tarpregioniniai ir tarptautiniai veiksmai drauge su paramos gavėjais, įsisteigusiais bent vienoje kitoje valstybėje narėje;

| v) | tarpregioniniai
  , tarpvalstybiniai
  ir tarptautiniai veiksmai drauge su paramos gavėjais, įsisteigusiais bent vienoje kitoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

v)

tarpregioniniai
  , tarpvalstybiniai
  ir tarptautiniai veiksmai drauge su paramos gavėjais, įsisteigusiais bent vienoje kitoje valstybėje narėje;

, tarpvalstybiniai

Pakeitimas 152

Pakeitimas 152

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos d punkto v a papunktis (naujas)

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos d punkto v a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | va) | investicijų darnumas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

va)

va)

investicijų darnumas;

investicijų darnumas;

Pakeitimas 153

Pakeitimas 153

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos d punkto vii a papunktis (naujas)

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos d punkto vii a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | viia) | aprašymas, kaip bus siekiama papildomumo ir sinergijos su kitais fondais ir priemonėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

viia)

viia)

aprašymas, kaip bus siekiama papildomumo ir sinergijos su kitais fondais ir priemonėmis;

aprašymas, kaip bus siekiama papildomumo ir sinergijos su kitais fondais ir priemonėmis;

Pakeitimas 154

Pakeitimas 154

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos i punktas

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos i punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | numatomas programos komunikacijos ir matomumo užtikrinimo metodas: nustatomi programos tikslai, tikslinės auditorijos, komunikacijos kanalai, veikla socialiniuose tinkluose, planuojamas biudžetas ir atitinkami stebėsenos ir vertinimo rodikliai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

numatomas programos komunikacijos ir matomumo užtikrinimo metodas: nustatomi programos tikslai, tikslinės auditorijos, komunikacijos kanalai, veikla socialiniuose tinkluose, planuojamas biudžetas ir atitinkami stebėsenos ir vertinimo rodikliai;

| i) | numatomas programos komunikacijos ir matomumo užtikrinimo metodas: nustatomi programos tikslai, tikslinės auditorijos, komunikacijos kanalai,
  kai taikytina,
  veikla socialiniuose tinkluose,
  taip pat
  planuojamas biudžetas ir atitinkami stebėsenos ir vertinimo rodikliai; |
| --- | --- |

i)

numatomas programos komunikacijos ir matomumo užtikrinimo metodas: nustatomi programos tikslai, tikslinės auditorijos, komunikacijos kanalai,
  kai taikytina,
  veikla socialiniuose tinkluose,
  taip pat
  planuojamas biudžetas ir atitinkami stebėsenos ir vertinimo rodikliai;

kai taikytina,

taip pat

Pakeitimas 155

Pakeitimas 155

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos j punktas

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos j punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| j) | vadovaujančioji institucija, audito institucija ir subjektas, gaunantis Komisijos išmokas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

j)

vadovaujančioji institucija, audito institucija ir subjektas, gaunantis Komisijos išmokas.

| j) | vadovaujančioji institucija, audito institucija
  , subjektas, atsakingas už apskaitos funkciją pagal 70 straipsnį,
  ir subjektas, gaunantis Komisijos išmokas. |
| --- | --- |

j)

vadovaujančioji institucija, audito institucija
  , subjektas, atsakingas už apskaitos funkciją pagal 70 straipsnį,
  ir subjektas, gaunantis Komisijos išmokas.

, subjektas, atsakingas už apskaitos funkciją pagal 70 straipsnį,

Pakeitimas 156

Pakeitimas 156

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

17 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šios dalies c ir d punktai netaikomi ESF+ reglamento [4 straipsnio
  c punkto vii papunktyje]
  nurodytam konkrečiam tikslui. | Šios dalies c ir d punktai netaikomi ESF+ reglamento [4 straipsnio
  1 dalies xi punkte]
  nurodytam konkrečiam tikslui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šios dalies c ir d punktai netaikomi ESF+ reglamento [4 straipsnio
  c punkto vii papunktyje]
  nurodytam konkrečiam tikslui.

c punkto vii papunktyje]

Šios dalies c ir d punktai netaikomi ESF+ reglamento [4 straipsnio
  1 dalies xi punkte]
  nurodytam konkrečiam tikslui.

1 dalies xi punkte]

Pakeitimas 157

Pakeitimas 157

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalies 2 a pastraipa (nauja)

17 straipsnio 3 dalies 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Aplinkos ataskaita, kurioje pateikiama atitinkama informacija apie poveikį aplinkai pagal Direktyvą 2001/42/EB, pridedama prie programos, atsižvelgiant į klimato kaitos švelninimo poreikius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Aplinkos ataskaita, kurioje pateikiama atitinkama informacija apie poveikį aplinkai pagal Direktyvą 2001/42/EB, pridedama prie programos, atsižvelgiant į klimato kaitos švelninimo poreikius.

Aplinkos ataskaita, kurioje pateikiama atitinkama informacija apie poveikį aplinkai pagal Direktyvą 2001/42/EB, pridedama prie programos, atsižvelgiant į klimato kaitos švelninimo poreikius.

Pakeitimas 158

Pakeitimas 158

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 6 dalis

17 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo atveju programose, pateiktose pagal 16 straipsnį, 3 dalies f punkto ii papunktyje nurodytoje lentelėje pateikiamos
  tik
  2021–
  2025
   m. sumos. | 6.   ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo atveju programose, pateiktose pagal 16 straipsnį, 3 dalies f punkto ii papunktyje nurodytoje lentelėje pateikiamos 2021–
  2027
   m. sumos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo atveju programose, pateiktose pagal 16 straipsnį, 3 dalies f punkto ii papunktyje nurodytoje lentelėje pateikiamos
  tik
  2021–
  2025
   m. sumos.

6.   ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo atveju programose, pateiktose pagal 16 straipsnį, 3 dalies f punkto ii papunktyje nurodytoje lentelėje pateikiamos 2021–
  2027
   m. sumos.

Pakeitimas 160

Pakeitimas 160

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 1 dalis

18 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija įvertina programą ir jos atitiktį šiam reglamentui ir konkretiems fondams skirtiems reglamentams, taip pat jos suderinamumą su partnerystės sutartimi. Savo vertinime Komisija visų pirma atsižvelgia į atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas. | 1.   Komisija įvertina programą ir jos atitiktį šiam reglamentui ir konkretiems fondams skirtiems reglamentams, taip pat jos suderinamumą su partnerystės sutartimi. Savo vertinime Komisija visų pirma atsižvelgia į atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas
  , taip pat į atitinkamus uždavinius, nustatytus įgyvendinant integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir nurodytus Europos socialinių teisių ramstyje, ir į tai, kaip jie sprendžiami
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija įvertina programą ir jos atitiktį šiam reglamentui ir konkretiems fondams skirtiems reglamentams, taip pat jos suderinamumą su partnerystės sutartimi. Savo vertinime Komisija visų pirma atsižvelgia į atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas.

1.   Komisija įvertina programą ir jos atitiktį šiam reglamentui ir konkretiems fondams skirtiems reglamentams, taip pat jos suderinamumą su partnerystės sutartimi. Savo vertinime Komisija visų pirma atsižvelgia į atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas
  , taip pat į atitinkamus uždavinius, nustatytus įgyvendinant integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir nurodytus Europos socialinių teisių ramstyje, ir į tai, kaip jie sprendžiami
  .

Pakeitimas 161

Pakeitimas 161

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalis

18 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Pastabas Komisija gali pateikti per
  tris
  mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė pateikia programą. | 2.   Pastabas Komisija gali pateikti per
  du
  mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė pateikia programą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Pastabas Komisija gali pateikti per
  tris
  mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė pateikia programą.

2.   Pastabas Komisija gali pateikti per
  du
  mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė pateikia programą.

Pakeitimas 162

Pakeitimas 162

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 3 dalis

18 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybė narė, atsižvelgdama į Komisijos pastabas, peržiūri programą. | 3.   Valstybė narė, atsižvelgdama į Komisijos pastabas, peržiūri programą
  per du mėnesius nuo pastabų pateikimo dienos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valstybė narė, atsižvelgdama į Komisijos pastabas, peržiūri programą.

3.   Valstybė narė, atsižvelgdama į Komisijos pastabas, peržiūri programą
  per du mėnesius nuo pastabų pateikimo dienos
  .

Pakeitimas 163

Pakeitimas 163

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 4 dalis

18 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisija įgyvendinimo aktu sprendimą, kuriuo patvirtinama programa, priima ne vėliau kaip per
  šešis
  mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė pateikė tą programą. | 4.   Komisija įgyvendinimo aktu sprendimą, kuriuo patvirtinama programa, priima ne vėliau kaip per
  penkis
  mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė
  pirmą kartą
  pateikė tą programą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Komisija įgyvendinimo aktu sprendimą, kuriuo patvirtinama programa, priima ne vėliau kaip per
  šešis
  mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė pateikė tą programą.

4.   Komisija įgyvendinimo aktu sprendimą, kuriuo patvirtinama programa, priima ne vėliau kaip per
  penkis
  mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė
  pirmą kartą
  pateikė tą programą.

Pakeitimas 164

Pakeitimas 164

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 2 dalis

19 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija įvertina dalinį pakeitimą ir jo atitiktį šiam reglamentui ir konkretiems fondams skirtiems reglamentams, įskaitant nacionalinio lygmens reikalavimus, ir pastabas gali pateikti per
  tris
  mėnesius nuo iš dalies pakeistos programos pateikimo. | 2.   Komisija įvertina dalinį pakeitimą ir jo atitiktį šiam reglamentui ir konkretiems fondams skirtiems reglamentams, įskaitant nacionalinio lygmens reikalavimus, ir pastabas gali pateikti per
  du
  mėnesius nuo iš dalies pakeistos programos pateikimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisija įvertina dalinį pakeitimą ir jo atitiktį šiam reglamentui ir konkretiems fondams skirtiems reglamentams, įskaitant nacionalinio lygmens reikalavimus, ir pastabas gali pateikti per
  tris
  mėnesius nuo iš dalies pakeistos programos pateikimo.

2.   Komisija įvertina dalinį pakeitimą ir jo atitiktį šiam reglamentui ir konkretiems fondams skirtiems reglamentams, įskaitant nacionalinio lygmens reikalavimus, ir pastabas gali pateikti per
  du
  mėnesius nuo iš dalies pakeistos programos pateikimo.

Pakeitimas 165

Pakeitimas 165

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 3 dalis

19 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybė narė peržiūri iš dalies pakeistą programą
  ir atsižvelgia į Komisijos pastabas
  . | 3.   Valstybė narė
  , atsižvelgdama į Komisijos pastabas,
  peržiūri iš dalies pakeistą programą
  per du mėnesius nuo pastabų pateikimo dienos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valstybė narė peržiūri iš dalies pakeistą programą
  ir atsižvelgia į Komisijos pastabas
  .

3.   Valstybė narė
  , atsižvelgdama į Komisijos pastabas,
  peržiūri iš dalies pakeistą programą
  per du mėnesius nuo pastabų pateikimo dienos
  .

Pakeitimas 166

Pakeitimas 166

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 4 dalis

19 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisija patvirtina dalinį programos pakeitimą ne vėliau kaip per
  šešis
  mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė jį pateikia. | 4.   Komisija patvirtina dalinį programos pakeitimą ne vėliau kaip per
  tris
  mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė jį pateikia. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Komisija patvirtina dalinį programos pakeitimą ne vėliau kaip per
  šešis
  mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė jį pateikia.

4.   Komisija patvirtina dalinį programos pakeitimą ne vėliau kaip per
  tris
  mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė jį pateikia.

Pakeitimas 167

Pakeitimas 167

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 5 dalies 1 pastraipa

19 straipsnio 5 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybė narė programavimo laikotarpiu gali ne daugiau kaip
  5
   proc. prioriteto pradinio asignavimo ir ne daugiau kaip
  3
   proc. programos biudžeto perkelti kitam to paties fondo tos pačios programos prioritetui. ERPF ir ESF+ lėšomis remiamų programų atveju perkelti galima tik tos pačios regionų kategorijos asignavimus. | Valstybė narė programavimo laikotarpiu gali ne daugiau kaip
  7
   proc. prioriteto pradinio asignavimo ir ne daugiau kaip
  5
   proc. programos biudžeto perkelti kitam to paties fondo tos pačios programos prioritetui
  . Perkeldama asignavimus valstybė narė laikosi Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 240/2014 nustatyto elgesio kodekso.
  ERPF ir ESF+ lėšomis remiamų programų atveju perkelti galima tik tos pačios regionų kategorijos asignavimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybė narė programavimo laikotarpiu gali ne daugiau kaip
  5
   proc. prioriteto pradinio asignavimo ir ne daugiau kaip
  3
   proc. programos biudžeto perkelti kitam to paties fondo tos pačios programos prioritetui. ERPF ir ESF+ lėšomis remiamų programų atveju perkelti galima tik tos pačios regionų kategorijos asignavimus.

5

3

Valstybė narė programavimo laikotarpiu gali ne daugiau kaip
  7
   proc. prioriteto pradinio asignavimo ir ne daugiau kaip
  5
   proc. programos biudžeto perkelti kitam to paties fondo tos pačios programos prioritetui
  . Perkeldama asignavimus valstybė narė laikosi Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 240/2014 nustatyto elgesio kodekso.
  ERPF ir ESF+ lėšomis remiamų programų atveju perkelti galima tik tos pačios regionų kategorijos asignavimus.

7

5

. Perkeldama asignavimus valstybė narė laikosi Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 240/2014 nustatyto elgesio kodekso.

Pakeitimas 168

Pakeitimas 168

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 6 dalis

19 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Siekiant atlikti grynai administracinio ar redakcinio pobūdžio taisymus, neturinčius įtakos programos įgyvendinimui, Komisijos patvirtinimo nereikalaujama. Valstybės narės informuoja Komisiją apie tokius taisymus. | 6.   Siekiant atlikti grynai administracinio
  , techninio
  ar redakcinio pobūdžio taisymus, neturinčius įtakos programos įgyvendinimui, Komisijos patvirtinimo nereikalaujama. Valstybės narės informuoja Komisiją apie tokius taisymus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Siekiant atlikti grynai administracinio ar redakcinio pobūdžio taisymus, neturinčius įtakos programos įgyvendinimui, Komisijos patvirtinimo nereikalaujama. Valstybės narės informuoja Komisiją apie tokius taisymus.

6.   Siekiant atlikti grynai administracinio
  , techninio
  ar redakcinio pobūdžio taisymus, neturinčius įtakos programos įgyvendinimui, Komisijos patvirtinimo nereikalaujama. Valstybės narės informuoja Komisiją apie tokius taisymus.

Pakeitimas 169

Pakeitimas 169

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 2 dalis

20 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Iš ERPF ir ESF+ lėšų papildomai ir neviršijant
  10
   proc. kiekvienam programos prioritetui skiriamos fondo paramos gali būti finansuojamas visas veiksmas arba jo dalis, kurio išlaidos yra tinkamos finansuoti kito fondo lėšomis pagal tam fondui taikomas tinkamumo finansuoti taisykles, jeigu tokios išlaidos yra būtinos įgyvendinimui. | 2.   Iš ERPF ir ESF+ lėšų papildomai ir neviršijant
  15
  proc. kiekvienam programos prioritetui skiriamos fondo paramos gali būti finansuojamas visas veiksmas arba jo dalis, kurio išlaidos yra tinkamos finansuoti kito fondo lėšomis pagal tam fondui taikomas tinkamumo finansuoti taisykles, jeigu tokios išlaidos yra būtinos įgyvendinimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Iš ERPF ir ESF+ lėšų papildomai ir neviršijant
  10
   proc. kiekvienam programos prioritetui skiriamos fondo paramos gali būti finansuojamas visas veiksmas arba jo dalis, kurio išlaidos yra tinkamos finansuoti kito fondo lėšomis pagal tam fondui taikomas tinkamumo finansuoti taisykles, jeigu tokios išlaidos yra būtinos įgyvendinimui.

2.   Iš ERPF ir ESF+ lėšų papildomai ir neviršijant
  15
  proc. kiekvienam programos prioritetui skiriamos fondo paramos gali būti finansuojamas visas veiksmas arba jo dalis, kurio išlaidos yra tinkamos finansuoti kito fondo lėšomis pagal tam fondui taikomas tinkamumo finansuoti taisykles, jeigu tokios išlaidos yra būtinos įgyvendinimui.

Pakeitimas 170

Pakeitimas 170

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 1 dalis

21 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės gali prašyti perkelti ne daugiau kaip 5 proc. programos finansinių asignavimų iš bet kurio fondo į 
  bet kurį kitą pasidalijamojo valdymo
  fondą
  arba į bet kurią kitą tiesioginio ar netiesioginio valdymo priemonę
  . | 1.   
  Kad būtų užtikrintos lankstumo galimybės,
  valstybės narės gali
  , jei programos stebėsenos komitetas tam pritaria,
  prašyti perkelti ne daugiau kaip 5 proc. programos finansinių asignavimų iš bet kurio fondo į 
  Europos regioninės plėtros fondą, „Europos socialinį
  fondą
  +“, Sanglaudos fondą arba Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės gali prašyti perkelti ne daugiau kaip 5 proc. programos finansinių asignavimų iš bet kurio fondo į 
  bet kurį kitą pasidalijamojo valdymo
  fondą
  arba į bet kurią kitą tiesioginio ar netiesioginio valdymo priemonę
  .

1.   
  Kad būtų užtikrintos lankstumo galimybės,
  valstybės narės gali
  , jei programos stebėsenos komitetas tam pritaria,
  prašyti perkelti ne daugiau kaip 5 proc. programos finansinių asignavimų iš bet kurio fondo į 
  Europos regioninės plėtros fondą, „Europos socialinį
  fondą
  +“, Sanglaudos fondą arba Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondą
  .

Pakeitimai 171 ir 434

Pakeitimai 171 ir 434

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 2 dalis

21 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Perkelti ištekliai naudojami pagal fondo arba priemonės, į kurią perkelti ištekliai, taisykles
  , o perkėlimo į tiesioginio ar netiesioginio valdymo priemones atveju – atitinkamos valstybės narės naudai
  . | 2.   Perkelti ištekliai naudojami pagal fondo arba priemonės, į kurią perkelti ištekliai, taisykles. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Perkelti ištekliai naudojami pagal fondo arba priemonės, į kurią perkelti ištekliai, taisykles
  , o perkėlimo į tiesioginio ar netiesioginio valdymo priemones atveju – atitinkamos valstybės narės naudai
  .

2.   Perkelti ištekliai naudojami pagal fondo arba priemonės, į kurią perkelti ištekliai, taisykles.

Pakeitimai 172, 433 ir 434

Pakeitimai 172, 433 ir 434

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 3 dalis

21 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Pagal 1 dalį teikiamuose prašymuose nurodoma visa suma, kuri kiekvienais metais perkeliama, pagal fondą ir, kai tinkama, pagal regiono kategoriją, prašymai tinkamai pagrindžiami ir drauge pateikiama peržiūrėta programa arba programos, iš kurių išteklius ketinama perkelti pagal 19 straipsnį, nurodant, į kurį kitą fondą arba priemonę perkeliamos sumos. | 3.   Pagal 1 dalį teikiamuose prašymuose nurodoma visa suma, kuri kiekvienais metais perkeliama, pagal fondą ir, kai tinkama, pagal regiono kategoriją, prašymai tinkamai pagrindžiami
  , siekiant užtikrinti papildomumą ir poveikį,
  ir drauge pateikiama peržiūrėta programa arba programos, iš kurių išteklius ketinama perkelti pagal 19 straipsnį, nurodant, į kurį kitą fondą arba priemonę perkeliamos sumos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Pagal 1 dalį teikiamuose prašymuose nurodoma visa suma, kuri kiekvienais metais perkeliama, pagal fondą ir, kai tinkama, pagal regiono kategoriją, prašymai tinkamai pagrindžiami ir drauge pateikiama peržiūrėta programa arba programos, iš kurių išteklius ketinama perkelti pagal 19 straipsnį, nurodant, į kurį kitą fondą arba priemonę perkeliamos sumos.

3.   Pagal 1 dalį teikiamuose prašymuose nurodoma visa suma, kuri kiekvienais metais perkeliama, pagal fondą ir, kai tinkama, pagal regiono kategoriją, prašymai tinkamai pagrindžiami
  , siekiant užtikrinti papildomumą ir poveikį,
  ir drauge pateikiama peržiūrėta programa arba programos, iš kurių išteklius ketinama perkelti pagal 19 straipsnį, nurodant, į kurį kitą fondą arba priemonę perkeliamos sumos.

Pakeitimas 173

Pakeitimas 173

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 antraštinės dalies 1 a skyrius (naujas)

3 antraštinės dalies 1 a skyrius (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Ia SKYRIUS – Didelės apimties projektai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ia SKYRIUS – Didelės apimties projektai

Ia SKYRIUS – Didelės apimties projektai

Pakeitimas 174

Pakeitimas 174

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 a straipsnis (naujas)

21 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 21a straipsnis




  Turinys




  Pagal programą arba programas ERPF ir Sanglaudos fondo lėšomis gali būti remiami veiksmai, apimantys darbus, veiklą ar paslaugas, kuriais siekiama įvykdyti vieną neišskaidomą tiksliai apibrėžto ekonominio arba techninio pobūdžio užduotį, kurios tikslai yra aiškiai nustatyti ir kurios bendros tinkamos finansuoti išlaidos viršija 100 000 000 EUR (toliau – didelės apimties projektas). Finansinės priemonės didelės apimties projektais nelaikomos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

21a straipsnis

Turinys

Pagal programą arba programas ERPF ir Sanglaudos fondo lėšomis gali būti remiami veiksmai, apimantys darbus, veiklą ar paslaugas, kuriais siekiama įvykdyti vieną neišskaidomą tiksliai apibrėžto ekonominio arba techninio pobūdžio užduotį, kurios tikslai yra aiškiai nustatyti ir kurios bendros tinkamos finansuoti išlaidos viršija 100 000 000 EUR (toliau – didelės apimties projektas). Finansinės priemonės didelės apimties projektais nelaikomos.

Pakeitimas 175

Pakeitimas 175

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 b straipsnis (naujas)

21 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 21b straipsnis |
| | Didelės apimties projektui patvirtinti būtina informacija |
| | Prieš patvirtinant didelės apimties projektą, vadovaujančioji institucija Komisijai pateikia šią informaciją: |
| | a) | išsamią informaciją apie subjektą, kuris atsako už didelės apimties projekto įgyvendinimą, ir jo pajėgumus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

21b straipsnis

21b straipsnis

Didelės apimties projektui patvirtinti būtina informacija

Didelės apimties projektui patvirtinti būtina informacija

Prieš patvirtinant didelės apimties projektą, vadovaujančioji institucija Komisijai pateikia šią informaciją:

Prieš patvirtinant didelės apimties projektą, vadovaujančioji institucija Komisijai pateikia šią informaciją:

a)

a)

išsamią informaciją apie subjektą, kuris atsako už didelės apimties projekto įgyvendinimą, ir jo pajėgumus;

išsamią informaciją apie subjektą, kuris atsako už didelės apimties projekto įgyvendinimą, ir jo pajėgumus;

| b) | investicijos ir jos vietos apibūdinimą; |
| --- | --- |

b)

b)

investicijos ir jos vietos apibūdinimą;

investicijos ir jos vietos apibūdinimą;

| c) | bendras išlaidas ir visas tinkamas finansuoti išlaidas; |
| --- | --- |

c)

c)

bendras išlaidas ir visas tinkamas finansuoti išlaidas;

bendras išlaidas ir visas tinkamas finansuoti išlaidas;

| d) | atliktas galimybių studijas, įskaitant alternatyvų analizę, ir jų rezultatus; |
| --- | --- |

d)

d)

atliktas galimybių studijas, įskaitant alternatyvų analizę, ir jų rezultatus;

atliktas galimybių studijas, įskaitant alternatyvų analizę, ir jų rezultatus;

| e) | išlaidų ir naudos analizę, įskaitant ekonominę ir finansinę analizę, ir rizikos vertinimą; |
| --- | --- |

e)

e)

išlaidų ir naudos analizę, įskaitant ekonominę ir finansinę analizę, ir rizikos vertinimą;

išlaidų ir naudos analizę, įskaitant ekonominę ir finansinę analizę, ir rizikos vertinimą;

| f) | poveikio aplinkai analizę atsižvelgiant į prisitaikymą prie klimato kaitos padarinių, poreikį juos mažinti ir atsparumą nelaimėms; |
| --- | --- |

f)

f)

poveikio aplinkai analizę atsižvelgiant į prisitaikymą prie klimato kaitos padarinių, poreikį juos mažinti ir atsparumą nelaimėms;

poveikio aplinkai analizę atsižvelgiant į prisitaikymą prie klimato kaitos padarinių, poreikį juos mažinti ir atsparumą nelaimėms;

| g) | paaiškinimą, kaip didelės apimties projektas dera su atitinkamais susijusios programos arba programų prioritetais, numatomą jo indėlį siekiant įgyvendinti tų prioritetų konkrečius tikslus ir numatomą indėlį į socialinį ir ekonominį vystymąsi; |
| --- | --- |

g)

g)

paaiškinimą, kaip didelės apimties projektas dera su atitinkamais susijusios programos arba programų prioritetais, numatomą jo indėlį siekiant įgyvendinti tų prioritetų konkrečius tikslus ir numatomą indėlį į socialinį ir ekonominį vystymąsi;

paaiškinimą, kaip didelės apimties projektas dera su atitinkamais susijusios programos arba programų prioritetais, numatomą jo indėlį siekiant įgyvendinti tų prioritetų konkrečius tikslus ir numatomą indėlį į socialinį ir ekonominį vystymąsi;

| h) | finansavimo planą, kuriame nurodomi visi planuojami finansiniai ištekliai ir planuojama fondų ir EIB parama, taip pat visi kiti finansavimo šaltiniai ir fiziniai bei finansiniai pažangos stebėsenos rodikliai, atsižvelgiant į nustatytą riziką; |
| --- | --- |

h)

h)

finansavimo planą, kuriame nurodomi visi planuojami finansiniai ištekliai ir planuojama fondų ir EIB parama, taip pat visi kiti finansavimo šaltiniai ir fiziniai bei finansiniai pažangos stebėsenos rodikliai, atsižvelgiant į nustatytą riziką;

finansavimo planą, kuriame nurodomi visi planuojami finansiniai ištekliai ir planuojama fondų ir EIB parama, taip pat visi kiti finansavimo šaltiniai ir fiziniai bei finansiniai pažangos stebėsenos rodikliai, atsižvelgiant į nustatytą riziką;

| i) | didelės apimties projekto įgyvendinimo tvarkaraštį ir, jei numatomas įgyvendinimo laikotarpis yra ilgesnis už programavimo laikotarpį, etapus, kuriems prašoma fondų paramos programavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

i)

i)

didelės apimties projekto įgyvendinimo tvarkaraštį ir, jei numatomas įgyvendinimo laikotarpis yra ilgesnis už programavimo laikotarpį, etapus, kuriems prašoma fondų paramos programavimo laikotarpiu.

didelės apimties projekto įgyvendinimo tvarkaraštį ir, jei numatomas įgyvendinimo laikotarpis yra ilgesnis už programavimo laikotarpį, etapus, kuriems prašoma fondų paramos programavimo laikotarpiu.

Pakeitimas 176

Pakeitimas 176

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 c straipsnis (naujas)

21 c straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 21c straipsnis |
| | Sprendimas dėl didelės apimties projekto |
| | 1.
     
  Komisija didelės apimties projektą vertina remdamasi 21b straipsnyje nurodyta informacija, kad nustatytų, ar prašomas finansinis įnašas vadovaujančiosios institucijos atrinktam didelės apimties projektui yra pagrįstas. Komisija ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo 21b straipsnyje nurodytos informacijos pateikimo dienos įgyvendinimo aktu priima sprendimą dėl finansinio įnašo, skirto atrinktam didelės apimties projektui, patvirtinimo. |
| | 2.
     
  Komisijos patvirtinimas pagal 1 dalį suteikiamas su sąlyga, kad pirma darbų sutartis bus sudaryta per trejus metus nuo patvirtinimo dienos, o tais atvejais, kai veiksmai įgyvendinami naudojantis viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės struktūromis, su sąlyga, kad viešojo sektoriaus įstaiga ir privačiojo sektoriaus įstaiga pasirašys viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartį per trejus metus nuo patvirtinimo dienos. |
| | 3.
     
  Jei Komisija nepatvirtina finansinio įnašo atrinktam didelės apimties projektui, savo sprendime ji nurodo atsisakymo priežastis. |
| | 4.
     
  Didelės apimties projektai, pateikti tvirtinti pagal 1 dalį, įtraukiami į didelės apimties programos projektų sąrašą. |
| | 5.
     
  Didelės apimties projekto išlaidos gali būti įtraukiamos į mokėjimo paraišką po to, kai projektas buvo pateiktas tvirtinti pagal 1 dalį. Jei Komisija nepatvirtina vadovaujančiosios institucijos pasirinkto didelės apimties projekto, išlaidų deklaracija atitinkamai pataisoma valstybei narei atsiėmus paraišką arba Komisijai priėmus sprendimą. |
| | (Dėl šio pakeitimo reikės atitinkamai pakeisti V priedą.) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

21c straipsnis

21c straipsnis

Sprendimas dėl didelės apimties projekto

Sprendimas dėl didelės apimties projekto

1.
     
  Komisija didelės apimties projektą vertina remdamasi 21b straipsnyje nurodyta informacija, kad nustatytų, ar prašomas finansinis įnašas vadovaujančiosios institucijos atrinktam didelės apimties projektui yra pagrįstas. Komisija ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo 21b straipsnyje nurodytos informacijos pateikimo dienos įgyvendinimo aktu priima sprendimą dėl finansinio įnašo, skirto atrinktam didelės apimties projektui, patvirtinimo.

2.
     
  Komisijos patvirtinimas pagal 1 dalį suteikiamas su sąlyga, kad pirma darbų sutartis bus sudaryta per trejus metus nuo patvirtinimo dienos, o tais atvejais, kai veiksmai įgyvendinami naudojantis viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės struktūromis, su sąlyga, kad viešojo sektoriaus įstaiga ir privačiojo sektoriaus įstaiga pasirašys viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartį per trejus metus nuo patvirtinimo dienos.

3.
     
  Jei Komisija nepatvirtina finansinio įnašo atrinktam didelės apimties projektui, savo sprendime ji nurodo atsisakymo priežastis.

4.
     
  Didelės apimties projektai, pateikti tvirtinti pagal 1 dalį, įtraukiami į didelės apimties programos projektų sąrašą.

5.
     
  Didelės apimties projekto išlaidos gali būti įtraukiamos į mokėjimo paraišką po to, kai projektas buvo pateiktas tvirtinti pagal 1 dalį. Jei Komisija nepatvirtina vadovaujančiosios institucijos pasirinkto didelės apimties projekto, išlaidų deklaracija atitinkamai pataisoma valstybei narei atsiėmus paraišką arba Komisijai priėmus sprendimą.

(Dėl šio pakeitimo reikės atitinkamai pakeisti V priedą.)

(Dėl šio pakeitimo reikės atitinkamai pakeisti V priedą.)

Pakeitimas 177

Pakeitimas 177

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 1 pastraipos c punktas

22 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | kita teritorine priemone, kuria remiamos valstybės narės iniciatyvos, sukurtos tam, kad būtų
  panaudotos ERPF lėšos
  ,
  kurias
  numatyta
  investuoti
  siekiant 4 straipsnio 1 dalies e punkte nurodyto politikos tikslo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

kita teritorine priemone, kuria remiamos valstybės narės iniciatyvos, sukurtos tam, kad būtų
  panaudotos ERPF lėšos
  ,
  kurias
  numatyta
  investuoti
  siekiant 4 straipsnio 1 dalies e punkte nurodyto politikos tikslo.

panaudotos ERPF lėšos

kurias

investuoti

| c) | kita teritorine priemone, kuria remiamos valstybės narės iniciatyvos, sukurtos tam, kad būtų
  investuojama
  ,
  kaip
  numatyta, siekiant 4 straipsnio 1 dalies e punkte nurodyto politikos tikslo. |
| --- | --- |

c)

kita teritorine priemone, kuria remiamos valstybės narės iniciatyvos, sukurtos tam, kad būtų
  investuojama
  ,
  kaip
  numatyta, siekiant 4 straipsnio 1 dalies e punkte nurodyto politikos tikslo.

investuojama

kaip

Pakeitimas 178

Pakeitimas 178

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

22 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės užtikrina iš daugiau nei vieno fondo finansuojamų vietos plėtros strategijų suderinimą ir koordinavimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina iš daugiau nei vieno fondo finansuojamų vietos plėtros strategijų suderinimą ir koordinavimą.

Valstybės narės užtikrina iš daugiau nei vieno fondo finansuojamų vietos plėtros strategijų suderinimą ir koordinavimą.

Pakeitimas 179

Pakeitimas 179

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos a punktas

23 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | geografinė vietovė, kuriai taikoma strategija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

geografinė vietovė, kuriai taikoma strategija;

| a) | geografinė vietovė, kuriai taikoma strategija
  , įskaitant ekonomines, socialines ir aplinkosaugines sąsajas
  ; |
| --- | --- |

a)

geografinė vietovė, kuriai taikoma strategija
  , įskaitant ekonomines, socialines ir aplinkosaugines sąsajas
  ;

, įskaitant ekonomines, socialines ir aplinkosaugines sąsajas

Pakeitimas 180

Pakeitimas 180

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos d punktas

23 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | partnerių dalyvavimo rengiant ir įgyvendinant strategiją pagal 6 straipsnį aprašymas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

partnerių dalyvavimo rengiant ir įgyvendinant strategiją pagal 6 straipsnį aprašymas.

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 181

Pakeitimas 181

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 2 dalis

23 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Už teritorinių strategijų rengimą atsako atitinkamos
  miesto
  , vietos
  ar
  kitos teritorinės institucijos
  ar subjektai
  . | 2.   Už teritorinių strategijų rengimą
  ir tvirtinimą
  atsako atitinkamos
  regiono
  , vietos
  ir
  kitos teritorinės institucijos
  . Anksčiau parengti apimamoms teritorijoms taikomi strateginiai dokumentai gali būti atnaujinami ir naudojami teritorinėms strategijoms
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Už teritorinių strategijų rengimą atsako atitinkamos
  miesto
  , vietos
  ar
  kitos teritorinės institucijos
  ar subjektai
  .

2.   Už teritorinių strategijų rengimą
  ir tvirtinimą
  atsako atitinkamos
  regiono
  , vietos
  ir
  kitos teritorinės institucijos
  . Anksčiau parengti apimamoms teritorijoms taikomi strateginiai dokumentai gali būti atnaujinami ir naudojami teritorinėms strategijoms
  .

Pakeitimas 182

Pakeitimas 182

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

23 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu į teritorinę strategiją neįtrauktas remtinų veiksmų sąrašas, atitinkamos
  miesto
  , vietos ar kitos teritorinės institucijos ar subjektai atrenka veiksmus arba dalyvauja juos atrenkant. | Jeigu į teritorinę strategiją neįtrauktas remtinų veiksmų sąrašas, atitinkamos
  regiono
  , vietos ar kitos teritorinės institucijos ar subjektai atrenka veiksmus arba dalyvauja juos atrenkant. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu į teritorinę strategiją neįtrauktas remtinų veiksmų sąrašas, atitinkamos
  miesto
  , vietos ar kitos teritorinės institucijos ar subjektai atrenka veiksmus arba dalyvauja juos atrenkant.

miesto

Jeigu į teritorinę strategiją neįtrauktas remtinų veiksmų sąrašas, atitinkamos
  regiono
  , vietos ar kitos teritorinės institucijos ar subjektai atrenka veiksmus arba dalyvauja juos atrenkant.

regiono

Pakeitimas 183

Pakeitimas 183

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 3 a dalis (nauja)

23 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Rengiant teritorines strategijas, 2 dalyje nurodytos institucijos bendradarbiauja su atitinkamomis vadovaujančiosiomis institucijomis, kad nustatytų veiksmų, kurie turi būti remiami pagal atitinkamas programas, taikymo sritį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Rengiant teritorines strategijas, 2 dalyje nurodytos institucijos bendradarbiauja su atitinkamomis vadovaujančiosiomis institucijomis, kad nustatytų veiksmų, kurie turi būti remiami pagal atitinkamas programas, taikymo sritį.

Pakeitimas 184

Pakeitimas 184

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 4 dalis

23 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Kai
  miesto
  , vietos ar kita
  teritorinė
  institucija arba subjektas atlieka užduotis, už kurias atsakinga vadovaujančioji institucija, išskyrus veiksmų atranką, vadovaujančioji institucija tą instituciją nurodo kaip tarpinę instituciją. | 4.   Kai
  regiono
  , vietos ar kita
  viešojo sektoriaus
  institucija arba
  kitas
  subjektas atlieka užduotis, už kurias atsakinga vadovaujančioji institucija, išskyrus veiksmų atranką, vadovaujančioji institucija tą instituciją nurodo kaip tarpinę instituciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Kai
  miesto
  , vietos ar kita
  teritorinė
  institucija arba subjektas atlieka užduotis, už kurias atsakinga vadovaujančioji institucija, išskyrus veiksmų atranką, vadovaujančioji institucija tą instituciją nurodo kaip tarpinę instituciją.

4.   Kai
  regiono
  , vietos ar kita
  viešojo sektoriaus
  institucija arba
  kitas
  subjektas atlieka užduotis, už kurias atsakinga vadovaujančioji institucija, išskyrus veiksmų atranką, vadovaujančioji institucija tą instituciją nurodo kaip tarpinę instituciją.

Pakeitimas 185

Pakeitimas 185

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 4 dalies 1 a pastraipa (nauja)

23 straipsnio 4 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Atrinkti veiksmai gali būti finansuojami pagal daugiau nei vieną tos pačios programos prioritetą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Atrinkti veiksmai gali būti finansuojami pagal daugiau nei vieną tos pačios programos prioritetą.

Atrinkti veiksmai gali būti finansuojami pagal daugiau nei vieną tos pačios programos prioritetą.

Pakeitimas 186

Pakeitimas 186

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 1 dalis

24 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Jei pagal 23 straipsnį įgyvendinama strategija apima investicijas, kurioms teikiama
  vieno arba kelių fondų
  parama, pagal daugiau nei vieną programą arba daugiau nei vieną tos pačios programos prioritetą, veiksmai gali būti vykdomi kaip integruotos teritorinės investicijos (toliau – ITI). | 1.   Jei pagal 23 straipsnį įgyvendinama strategija apima investicijas, kurioms teikiama
  daugiau nei vieno fondo
  parama, pagal daugiau nei vieną programą arba daugiau nei vieną tos pačios programos prioritetą, veiksmai gali būti vykdomi kaip integruotos teritorinės investicijos (toliau – ITI).
  Kai tinkama, kiekviena ITI rūšis gali būti papildomai remiama iš EŽŪFKP. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Jei pagal 23 straipsnį įgyvendinama strategija apima investicijas, kurioms teikiama
  vieno arba kelių fondų
  parama, pagal daugiau nei vieną programą arba daugiau nei vieną tos pačios programos prioritetą, veiksmai gali būti vykdomi kaip integruotos teritorinės investicijos (toliau – ITI).

1.   Jei pagal 23 straipsnį įgyvendinama strategija apima investicijas, kurioms teikiama
  daugiau nei vieno fondo
  parama, pagal daugiau nei vieną programą arba daugiau nei vieną tos pačios programos prioritetą, veiksmai gali būti vykdomi kaip integruotos teritorinės investicijos (toliau – ITI).
  Kai tinkama, kiekviena ITI rūšis gali būti papildomai remiama iš EŽŪFKP.

Pakeitimas 187

Pakeitimas 187

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 2 a dalis (nauja)

24 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Jeigu į teritorinę strategiją neįtrauktas remtinų veiksmų sąrašas, atitinkamos regiono, vietos ar kitos viešojo sektoriaus institucijos ar subjektai dalyvauja atrenkant veiksmus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Jeigu į teritorinę strategiją neįtrauktas remtinų veiksmų sąrašas, atitinkamos regiono, vietos ar kitos viešojo sektoriaus institucijos ar subjektai dalyvauja atrenkant veiksmus.

Pakeitimas 188

Pakeitimas 188

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 1 dalis

25 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   ERPF, ESF+ ir
  EJRŽF
  lėšomis
  gali būti
  remiama bendruomenės inicijuota vietos plėtra. | 1.   ERPF, ESF+
  , EJRŽF
  ir
  EŽŪFKP
  lėšomis remiama bendruomenės inicijuota vietos plėtra.
  EŽŪFKP atveju tokia plėtra laikoma LEADER vietos plėtra. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   ERPF, ESF+ ir
  EJRŽF
  lėšomis
  gali būti
  remiama bendruomenės inicijuota vietos plėtra.

1.   ERPF, ESF+
  , EJRŽF
  ir
  EŽŪFKP
  lėšomis remiama bendruomenės inicijuota vietos plėtra.
  EŽŪFKP atveju tokia plėtra laikoma LEADER vietos plėtra.

Pakeitimas 189

Pakeitimas 189

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 2 dalies b punktas

25 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | būtų vykdoma vadovaujant vietos veiklos grupėms, sudarytoms iš viešųjų ir privačiųjų vietos socialinių ir ekonominių interesų grupių, kuriose nė viena interesų grupė nekontroliuoja sprendimų priėmimo, atstovų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

būtų vykdoma vadovaujant vietos veiklos grupėms, sudarytoms iš viešųjų ir privačiųjų vietos socialinių ir ekonominių interesų grupių, kuriose nė viena interesų grupė nekontroliuoja sprendimų priėmimo, atstovų;

| b) | būtų vykdoma vadovaujant vietos veiklos grupėms, sudarytoms iš viešųjų ir privačiųjų vietos socialinių ir ekonominių interesų grupių, kuriose nė viena interesų grupė
  , įskaitant viešąjį sektorių,
  nekontroliuoja sprendimų priėmimo, atstovų; |
| --- | --- |

b)

būtų vykdoma vadovaujant vietos veiklos grupėms, sudarytoms iš viešųjų ir privačiųjų vietos socialinių ir ekonominių interesų grupių, kuriose nė viena interesų grupė
  , įskaitant viešąjį sektorių,
  nekontroliuoja sprendimų priėmimo, atstovų;

, įskaitant viešąjį sektorių,

Pakeitimas 190

Pakeitimas 190

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 2 dalies d punktas

25 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | padėtų kurti tinklus, remtų vietos inovacijų aspektus ir, kai tinkama, bendradarbiavimą su kitais teritoriniais subjektais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

padėtų kurti tinklus, remtų vietos inovacijų aspektus ir, kai tinkama, bendradarbiavimą su kitais teritoriniais subjektais.

| d) | padėtų kurti tinklus,
  užtikrintų principas „iš apačios į viršų“, prieinamumą,
  remtų vietos inovacijų aspektus ir, kai tinkama, bendradarbiavimą su kitais teritoriniais subjektais. |
| --- | --- |

d)

padėtų kurti tinklus,
  užtikrintų principas „iš apačios į viršų“, prieinamumą,
  remtų vietos inovacijų aspektus ir, kai tinkama, bendradarbiavimą su kitais teritoriniais subjektais.

užtikrintų principas „iš apačios į viršų“, prieinamumą,

Pakeitimas 191

Pakeitimas 191

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 4 dalis

25 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Kai įgyvendinant tokią strategiją teikiama daugiau nei vieno fondo parama, atitinkamos vadovaujančiosios institucijos gali pasirinkti vieną iš atitinkamų fondų kaip pagrindinį fondą. | 4.   Kai įgyvendinant tokią strategiją teikiama daugiau nei vieno fondo parama, atitinkamos vadovaujančiosios institucijos gali pasirinkti vieną iš atitinkamų fondų kaip pagrindinį fondą.
  Taip pat gali būti nurodyta priemonių ir veiksmų, kurie bus finansuojami kiekvieno susijusio fondo lėšomis, rūšis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Kai įgyvendinant tokią strategiją teikiama daugiau nei vieno fondo parama, atitinkamos vadovaujančiosios institucijos gali pasirinkti vieną iš atitinkamų fondų kaip pagrindinį fondą.

4.   Kai įgyvendinant tokią strategiją teikiama daugiau nei vieno fondo parama, atitinkamos vadovaujančiosios institucijos gali pasirinkti vieną iš atitinkamų fondų kaip pagrindinį fondą.
  Taip pat gali būti nurodyta priemonių ir veiksmų, kurie bus finansuojami kiekvieno susijusio fondo lėšomis, rūšis.

Pakeitimas 192

Pakeitimas 192

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 1 dalies d punktas

26 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | tos strategijos tikslai, įskaitant išmatuojamas rezultato siektinas reikšmes ir atitinkamus planuojamus veiksmus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

tos strategijos tikslai, įskaitant išmatuojamas rezultato siektinas reikšmes ir atitinkamus planuojamus veiksmus;

| d) | tos strategijos tikslai, įskaitant išmatuojamas rezultato siektinas reikšmes ir atitinkamus planuojamus veiksmus
  , kuriais reaguojama į vietos bendruomenės nustatytus vietos poreikius
  ; |
| --- | --- |

d)

tos strategijos tikslai, įskaitant išmatuojamas rezultato siektinas reikšmes ir atitinkamus planuojamus veiksmus
  , kuriais reaguojama į vietos bendruomenės nustatytus vietos poreikius
  ;

, kuriais reaguojama į vietos bendruomenės nustatytus vietos poreikius

Pakeitimas 193

Pakeitimas 193

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 1 dalies f punktas

26 straipsnio 1 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | finansinis planas, įskaitant numatytus asignavimus iš kiekvieno atitinkamo fondo ir pagal kiekvieną atitinkamą programą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

finansinis planas, įskaitant numatytus asignavimus iš kiekvieno atitinkamo fondo ir pagal kiekvieną atitinkamą programą.

| f) | finansinis planas, įskaitant numatytus asignavimus iš kiekvieno atitinkamo fondo
  , įskaitant, kai tinkama, EŽŪFKP,
  ir pagal kiekvieną atitinkamą programą. |
| --- | --- |

f)

finansinis planas, įskaitant numatytus asignavimus iš kiekvieno atitinkamo fondo
  , įskaitant, kai tinkama, EŽŪFKP,
  ir pagal kiekvieną atitinkamą programą.

, įskaitant, kai tinkama, EŽŪFKP,

Pakeitimas 194

Pakeitimas 194

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 4 dalis

26 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Sprendime, kuriuo patvirtinama strategija, nurodomas kiekvieno atitinkamo fondo ir programos asignavimas ir nustatoma atsakomybė už programos arba programų valdymo ir kontrolės užduotis. | 4.   Sprendime, kuriuo patvirtinama strategija, nurodomas kiekvieno atitinkamo fondo ir programos asignavimas ir nustatoma atsakomybė už programos arba programų valdymo ir kontrolės užduotis.
  Atitinkami nacionaliniai viešieji įnašai skiriami iš anksto visam laikotarpiui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Sprendime, kuriuo patvirtinama strategija, nurodomas kiekvieno atitinkamo fondo ir programos asignavimas ir nustatoma atsakomybė už programos arba programų valdymo ir kontrolės užduotis.

4.   Sprendime, kuriuo patvirtinama strategija, nurodomas kiekvieno atitinkamo fondo ir programos asignavimas ir nustatoma atsakomybė už programos arba programų valdymo ir kontrolės užduotis.
  Atitinkami nacionaliniai viešieji įnašai skiriami iš anksto visam laikotarpiui.

Pakeitimas 195

Pakeitimas 195

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalis

27 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Vadovaujančiosios institucijos užtikrina, kad vietos veiklos grupės iš grupės narių išrinktų vieną pagrindinį partnerį, atsakingą už administracinius ir finansinius reikalus, arba sudarytų teisiškai įformintą bendrą struktūrą. | 2.   Vadovaujančiosios institucijos užtikrina, kad vietos veiklos grupės
  būtų įtraukios ir kad jos
  iš grupės narių išrinktų vieną pagrindinį partnerį, atsakingą už administracinius ir finansinius reikalus, arba sudarytų teisiškai įformintą bendrą struktūrą
  , siekdamos vykdyti su bendruomenės inicijuotos vietos plėtros strategija susijusias užduotis
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Vadovaujančiosios institucijos užtikrina, kad vietos veiklos grupės iš grupės narių išrinktų vieną pagrindinį partnerį, atsakingą už administracinius ir finansinius reikalus, arba sudarytų teisiškai įformintą bendrą struktūrą.

2.   Vadovaujančiosios institucijos užtikrina, kad vietos veiklos grupės
  būtų įtraukios ir kad jos
  iš grupės narių išrinktų vieną pagrindinį partnerį, atsakingą už administracinius ir finansinius reikalus, arba sudarytų teisiškai įformintą bendrą struktūrą
  , siekdamos vykdyti su bendruomenės inicijuotos vietos plėtros strategija susijusias užduotis
  .

Pakeitimas 196

Pakeitimas 196

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 3 dalies a punktas

27 straipsnio 3 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | stiprina vietos
  subjektų
  pajėgumus rengti ir įgyvendinti veiksmus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

stiprina vietos
  subjektų
  pajėgumus rengti ir įgyvendinti veiksmus;

subjektų

| a) | stiprina vietos
  administracinius
  pajėgumus rengti ir įgyvendinti veiksmus; |
| --- | --- |

a)

stiprina vietos
  administracinius
  pajėgumus rengti ir įgyvendinti veiksmus;

administracinius

Pakeitimas 197

Pakeitimas 197

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 5 dalis

27 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Vietos veiklos grupė gali būti paramos gavėja ir gali įgyvendinti veiksmus pagal strategiją. | 5.   Vietos veiklos grupė gali būti paramos gavėja ir gali įgyvendinti veiksmus pagal strategiją
  , skatindama vietos veiklos grupės viduje funkcijas atskirti
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Vietos veiklos grupė gali būti paramos gavėja ir gali įgyvendinti veiksmus pagal strategiją.

5.   Vietos veiklos grupė gali būti paramos gavėja ir gali įgyvendinti veiksmus pagal strategiją
  , skatindama vietos veiklos grupės viduje funkcijas atskirti
  .

Pakeitimas 198

Pakeitimas 198

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

28 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Valstybė
  narė užtikrina, kad fondų parama bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai padėtų: | 1.   
  Siekdama papildomumo ir sinergijos, valstybė
  narė užtikrina, kad fondų parama
  , skirta
  bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai, padėtų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Valstybė
  narė užtikrina, kad fondų parama bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai padėtų:

1.   
  Siekdama papildomumo ir sinergijos, valstybė
  narė užtikrina, kad fondų parama
  , skirta
  bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai, padėtų:

Pakeitimas 199

Pakeitimas 199

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 dalies a punktas

28 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | stiprinti gebėjimus ir vykdyti parengiamuosius veiksmus, kuriais remiamas strategijų rengimas ir būsimas įgyvendinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

stiprinti gebėjimus ir vykdyti parengiamuosius veiksmus, kuriais remiamas strategijų rengimas ir būsimas įgyvendinimas;

| a) | stiprinti
  administracinius
  gebėjimus ir vykdyti parengiamuosius veiksmus, kuriais remiamas strategijų rengimas ir būsimas įgyvendinimas; |
| --- | --- |

a)

stiprinti
  administracinius
  gebėjimus ir vykdyti parengiamuosius veiksmus, kuriais remiamas strategijų rengimas ir būsimas įgyvendinimas;

administracinius

Pakeitimas 200

Pakeitimas 200

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

28 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | aktyviai taikyti bendruomenės inicijuotą vietos plėtros strategiją, siekiant palengvinti suinteresuotųjų šalių keitimąsi informacija, teikti jiems informaciją ir remti galimus paramos gavėjus rengiant paraiškas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

aktyviai taikyti bendruomenės inicijuotą vietos plėtros strategiją, siekiant palengvinti suinteresuotųjų šalių keitimąsi informacija, teikti jiems informaciją ir remti galimus paramos gavėjus rengiant paraiškas;

aktyviai taikyti bendruomenės inicijuotą vietos plėtros strategiją, siekiant palengvinti suinteresuotųjų šalių keitimąsi informacija, teikti jiems informaciją ir remti galimus paramos gavėjus rengiant paraiškas;

Pakeitimas 201

Pakeitimas 201

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 1 a dalis (nauja)

29 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Pirmoje pastraipoje nurodyti veiksmai visų pirma gali apimti: |
| | a) | paramą projektams rengti ir vertinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Pirmoje pastraipoje nurodyti veiksmai visų pirma gali apimti:

a)

a)

paramą projektams rengti ir vertinti;

paramą projektams rengti ir vertinti;

| b) | paramą institucijų ir administracinių gebėjimų stiprinimui siekiant veiksmingai valdyti fondus; |
| --- | --- |

b)

b)

paramą institucijų ir administracinių gebėjimų stiprinimui siekiant veiksmingai valdyti fondus;

paramą institucijų ir administracinių gebėjimų stiprinimui siekiant veiksmingai valdyti fondus;

| c) | tyrimus, susijusius su Komisijos teikiamomis ataskaitomis dėl fondų ir su sanglaudos ataskaita; |
| --- | --- |

c)

c)

tyrimus, susijusius su Komisijos teikiamomis ataskaitomis dėl fondų ir su sanglaudos ataskaita;

tyrimus, susijusius su Komisijos teikiamomis ataskaitomis dėl fondų ir su sanglaudos ataskaita;

| d) | priemones, susijusias su fondų analize, valdymu, stebėsena, keitimusi informacija ir įgyvendinimu, bei priemones, susijusias su kontrolės sistemų ir techninės bei administracinės paramos įgyvendinimu; |
| --- | --- |

d)

d)

priemones, susijusias su fondų analize, valdymu, stebėsena, keitimusi informacija ir įgyvendinimu, bei priemones, susijusias su kontrolės sistemų ir techninės bei administracinės paramos įgyvendinimu;

priemones, susijusias su fondų analize, valdymu, stebėsena, keitimusi informacija ir įgyvendinimu, bei priemones, susijusias su kontrolės sistemų ir techninės bei administracinės paramos įgyvendinimu;

| e) | vertinimus, ekspertų ataskaitas, statistinius duomenis ir tyrimus, įskaitant bendro pobūdžio tyrimus, susijusius su dabartine ir būsima fondų veikla; |
| --- | --- |

e)

e)

vertinimus, ekspertų ataskaitas, statistinius duomenis ir tyrimus, įskaitant bendro pobūdžio tyrimus, susijusius su dabartine ir būsima fondų veikla;

vertinimus, ekspertų ataskaitas, statistinius duomenis ir tyrimus, įskaitant bendro pobūdžio tyrimus, susijusius su dabartine ir būsima fondų veikla;

| f) | veiksmus, skirtus informacijai skleisti, prireikus tinklų veiklai remti, komunikacijos veiklai vykdyti, ypač daug dėmesio skiriant rezultatams ir paramos iš fondų pridėtinei vertei, informuotumui didinti, bendradarbiavimui bei keitimuisi patirtimi, be kita ko, su trečiosiomis valstybėmis, skatinti; |
| --- | --- |

f)

f)

veiksmus, skirtus informacijai skleisti, prireikus tinklų veiklai remti, komunikacijos veiklai vykdyti, ypač daug dėmesio skiriant rezultatams ir paramos iš fondų pridėtinei vertei, informuotumui didinti, bendradarbiavimui bei keitimuisi patirtimi, be kita ko, su trečiosiomis valstybėmis, skatinti;

veiksmus, skirtus informacijai skleisti, prireikus tinklų veiklai remti, komunikacijos veiklai vykdyti, ypač daug dėmesio skiriant rezultatams ir paramos iš fondų pridėtinei vertei, informuotumui didinti, bendradarbiavimui bei keitimuisi patirtimi, be kita ko, su trečiosiomis valstybėmis, skatinti;

| g) | kompiuterizuotų valdymo, stebėsenos, audito, kontrolės ir vertinimo sistemų įrengimą, eksploatavimą ir sujungimą; |
| --- | --- |

g)

g)

kompiuterizuotų valdymo, stebėsenos, audito, kontrolės ir vertinimo sistemų įrengimą, eksploatavimą ir sujungimą;

kompiuterizuotų valdymo, stebėsenos, audito, kontrolės ir vertinimo sistemų įrengimą, eksploatavimą ir sujungimą;

| h) | veiksmus, skirtus vertinimo metodams ir keitimuisi informacija apie vertinimo praktiką gerinti; |
| --- | --- |

h)

h)

veiksmus, skirtus vertinimo metodams ir keitimuisi informacija apie vertinimo praktiką gerinti;

veiksmus, skirtus vertinimo metodams ir keitimuisi informacija apie vertinimo praktiką gerinti;

| i) | su auditu susijusius veiksmus; |
| --- | --- |

i)

i)

su auditu susijusius veiksmus;

su auditu susijusius veiksmus;

| j) | nacionalinių ir regioninių gebėjimų, susijusių su investicijų planavimu, finansiniais poreikiais, finansinių priemonių rengimu, planavimu ir įgyvendinimu, bendrų veiksmų planais ir dideliais projektais, stiprinimą; |
| --- | --- |

j)

j)

nacionalinių ir regioninių gebėjimų, susijusių su investicijų planavimu, finansiniais poreikiais, finansinių priemonių rengimu, planavimu ir įgyvendinimu, bendrų veiksmų planais ir dideliais projektais, stiprinimą;

nacionalinių ir regioninių gebėjimų, susijusių su investicijų planavimu, finansiniais poreikiais, finansinių priemonių rengimu, planavimu ir įgyvendinimu, bendrų veiksmų planais ir dideliais projektais, stiprinimą;

| k) | gerosios patirties sklaidą siekiant padėti valstybėms narėms stiprinti 6 straipsnio 1 dalyje nurodytų atitinkamų partnerių ir jų jungtinių organizacijų gebėjimus. |
| --- | --- |

k)

k)

gerosios patirties sklaidą siekiant padėti valstybėms narėms stiprinti 6 straipsnio 1 dalyje nurodytų atitinkamų partnerių ir jų jungtinių organizacijų gebėjimus.

gerosios patirties sklaidą siekiant padėti valstybėms narėms stiprinti 6 straipsnio 1 dalyje nurodytų atitinkamų partnerių ir jų jungtinių organizacijų gebėjimus.

Pakeitimas 202

Pakeitimas 202

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 1 b dalis (nauja)

29 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Komisija bent 15 proc. išteklių skiria Komisijos iniciatyva teikiamai techninei paramai, kad būtų užtikrintas veiksmingesnis visuomenės informavimas ir stipresnė komunikacijos veiklos, vykdomos Komisijos iniciatyva, sinergija, plečiant su rezultatais susijusių žinių bazę, visų pirma užtikrinant veiksmingesnį duomenų rinkimą ir sklaidą, veiksmingesnius vertinimus ir veiksmingesnį ataskaitų teikimą, ypač akcentuojant fondų įnašą gerinant piliečių gyvenimą, ir didinant fondų teikiamos paramos matomumą, taip pat didinant informuotumą apie tokios paramos naudojimo rezultatus ir pridėtinę vertę. Užbaigus programas, kai tinkama, informavimo, komunikacijos ir matomumo priemonės, susijusios su fondų teikiamos paramos rezultatais ir pridėtine verte, kuriomis ypač akcentuojami veiksmai, įgyvendinamos toliau. Tokiomis priemonėmis taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politinius prioritetus, kiek jie yra susiję su bendraisiais šio reglamento tikslais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b.
     
  Komisija bent 15 proc. išteklių skiria Komisijos iniciatyva teikiamai techninei paramai, kad būtų užtikrintas veiksmingesnis visuomenės informavimas ir stipresnė komunikacijos veiklos, vykdomos Komisijos iniciatyva, sinergija, plečiant su rezultatais susijusių žinių bazę, visų pirma užtikrinant veiksmingesnį duomenų rinkimą ir sklaidą, veiksmingesnius vertinimus ir veiksmingesnį ataskaitų teikimą, ypač akcentuojant fondų įnašą gerinant piliečių gyvenimą, ir didinant fondų teikiamos paramos matomumą, taip pat didinant informuotumą apie tokios paramos naudojimo rezultatus ir pridėtinę vertę. Užbaigus programas, kai tinkama, informavimo, komunikacijos ir matomumo priemonės, susijusios su fondų teikiamos paramos rezultatais ir pridėtine verte, kuriomis ypač akcentuojami veiksmai, įgyvendinamos toliau. Tokiomis priemonėmis taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politinius prioritetus, kiek jie yra susiję su bendraisiais šio reglamento tikslais.

Pakeitimas 203

Pakeitimas 203

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 2 dalis

29 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Tokie veiksmai gali apimti
  būsimus
  ir
  ankstesnius
  programavimo laikotarpius. | 2.   Tokie veiksmai gali apimti
  ankstesnius
  ir
  būsimus
  programavimo laikotarpius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Tokie veiksmai gali apimti
  būsimus
  ir
  ankstesnius
  programavimo laikotarpius.

2.   Tokie veiksmai gali apimti
  ankstesnius
  ir
  būsimus
  programavimo laikotarpius.

Pakeitimas 204

Pakeitimas 204

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 2 a dalis (nauja)

29 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Siekdama išvengti situacijų, kai mokėjimai sustabdomi, Komisija užtikrina, kad valstybės narės ir regionai, kuriems kyla problemų dėl reikalavimų nesilaikymo dėl administracinių gebėjimų trūkumo, gautų tinkamą techninę paramą, kad pagerintų tuos administracinius gebėjimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Siekdama išvengti situacijų, kai mokėjimai sustabdomi, Komisija užtikrina, kad valstybės narės ir regionai, kuriems kyla problemų dėl reikalavimų nesilaikymo dėl administracinių gebėjimų trūkumo, gautų tinkamą techninę paramą, kad pagerintų tuos administracinius gebėjimus.

Pakeitimas 205

Pakeitimas 205

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 1 dalis

30 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės iniciatyva fondų lėšomis gali būti remiami veiksmai, kurie gali būti susiję su ankstesniais ir vėlesniais programavimo laikotarpiais, reikalingi siekiant rezultatyviai administruoti ir naudoti šiuos fondus. | 1.   Valstybės narės iniciatyva fondų lėšomis gali būti remiami veiksmai, kurie gali būti susiję su ankstesniais ir vėlesniais programavimo laikotarpiais, reikalingi siekiant rezultatyviai administruoti ir naudoti šiuos fondus
  ir stiprinti 6 straipsnyje nurodytų partnerių pajėgumus, taip pat siekiant užtikrinti tokias funkcijas kaip pasirengimas, mokymas, valdymas, stebėsena, vertinimas, matomumas ir komunikacija
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės iniciatyva fondų lėšomis gali būti remiami veiksmai, kurie gali būti susiję su ankstesniais ir vėlesniais programavimo laikotarpiais, reikalingi siekiant rezultatyviai administruoti ir naudoti šiuos fondus.

1.   Valstybės narės iniciatyva fondų lėšomis gali būti remiami veiksmai, kurie gali būti susiję su ankstesniais ir vėlesniais programavimo laikotarpiais, reikalingi siekiant rezultatyviai administruoti ir naudoti šiuos fondus
  ir stiprinti 6 straipsnyje nurodytų partnerių pajėgumus, taip pat siekiant užtikrinti tokias funkcijas kaip pasirengimas, mokymas, valdymas, stebėsena, vertinimas, matomumas ir komunikacija
  .

Pakeitimas 206

Pakeitimas 206

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 3 dalis

30 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Kiekvienoje programoje techninė parama nurodoma kaip prioritetas, susijęs su vienu fondu. | 3.   Kiekvienoje programoje techninė parama nurodoma kaip prioritetas, susijęs su vienu fondu
  arba keliais fondais
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Kiekvienoje programoje techninė parama nurodoma kaip prioritetas, susijęs su vienu fondu.

3.   Kiekvienoje programoje techninė parama nurodoma kaip prioritetas, susijęs su vienu fondu
  arba keliais fondais
  .

Pakeitimas 207

Pakeitimas 207

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

31 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Fondams
  nustatomos tokios techninės paramos atlyginimo procentinės dalys: | 2.   
  Remiantis Komisijos ir valstybių narių susitarimu ir atsižvelgiant į programos finansinį planą fondams
  nustatomos tokios techninės paramos atlyginimo procentinės dalys
  gali siekti iki
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Fondams
  nustatomos tokios techninės paramos atlyginimo procentinės dalys:

2.   
  Remiantis Komisijos ir valstybių narių susitarimu ir atsižvelgiant į programos finansinį planą fondams
  nustatomos tokios techninės paramos atlyginimo procentinės dalys
  gali siekti iki
  :

Pakeitimas 208

Pakeitimas 208

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 2 dalies a punktas

31 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | ERPF paramos siekiant investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslo ir Sanglaudos fondo paramos:
  2,5
   %; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

ERPF paramos siekiant investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslo ir Sanglaudos fondo paramos:
  2,5
   %;

2,5

| a) | ERPF paramos siekiant investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslo ir Sanglaudos fondo paramos:
  3
  %; |
| --- | --- |

a)

ERPF paramos siekiant investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslo ir Sanglaudos fondo paramos:
  3
  %;

3

Pakeitimas 209

Pakeitimas 209

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 2 dalies b punktas

31 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | ESF+ paramos:
  4
  proc.; programoms, kuriomis siekiama ESF+ reglamento 4 straipsnio 1 dalies
  c punkto vii papunktyje
  nurodyto tikslo:
  5
  proc.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

ESF+ paramos:
  4
  proc.; programoms, kuriomis siekiama ESF+ reglamento 4 straipsnio 1 dalies
  c punkto vii papunktyje
  nurodyto tikslo:
  5
  proc.;

4

c punkto vii papunktyje

5

| b) | ESF+ paramos:
  5
   proc.; programoms, kuriomis siekiama ESF+ reglamento 4 straipsnio 1 dalies
  xi punkte
  nurodyto tikslo:
  6
   proc.; |
| --- | --- |

b)

ESF+ paramos:
  5
   proc.; programoms, kuriomis siekiama ESF+ reglamento 4 straipsnio 1 dalies
  xi punkte
  nurodyto tikslo:
  6
   proc.;

5

xi punkte

6

Pakeitimas 210

Pakeitimas 210

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 2 dalies d punktas

31 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | PMIF, VSF ir SVVP paramos:
  6
  %. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

PMIF, VSF ir SVVP paramos:
  6
  %.

6

| d) | PMIF, VSF ir SVVP paramos:
  7
  %. |
| --- | --- |

d)

PMIF, VSF ir SVVP paramos:
  7
  %.

7

Pakeitimas 211

Pakeitimas 211

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

31 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Atokiausių regionų atveju, a, b ir c punktuose nurodyta procentinė dalis yra 1 % didesnė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Atokiausių regionų atveju, a, b ir c punktuose nurodyta procentinė dalis yra 1 % didesnė.

Atokiausių regionų atveju, a, b ir c punktuose nurodyta procentinė dalis yra 1 % didesnė.

Pakeitimas 212

Pakeitimas 212

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

32 straipsnio 1 pastraipa

32 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Be 31 straipsnyje nurodytos techninės paramos, valstybė narė gali siūlyti imtis papildomų techninės paramos veiksmų, kad sustiprintų
  valstybės narės valdžios
  institucijų, paramos gavėjų ir atitinkamų partnerių
  pajėgumus
  , būtinus siekiant rezultatyviai administruoti ir naudoti fondus. | Be 31 straipsnyje nurodytos techninės paramos, valstybė narė gali siūlyti imtis papildomų techninės paramos veiksmų, kad sustiprintų
  viešųjų
  institucijų,
  paslaugų
  paramos gavėjų ir atitinkamų partnerių
  institucinius gebėjimus ir veiksmingumą
  , būtinus siekiant rezultatyviai administruoti ir naudoti fondus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Be 31 straipsnyje nurodytos techninės paramos, valstybė narė gali siūlyti imtis papildomų techninės paramos veiksmų, kad sustiprintų
  valstybės narės valdžios
  institucijų, paramos gavėjų ir atitinkamų partnerių
  pajėgumus
  , būtinus siekiant rezultatyviai administruoti ir naudoti fondus.

valstybės narės valdžios

pajėgumus

Be 31 straipsnyje nurodytos techninės paramos, valstybė narė gali siūlyti imtis papildomų techninės paramos veiksmų, kad sustiprintų
  viešųjų
  institucijų,
  paslaugų
  paramos gavėjų ir atitinkamų partnerių
  institucinius gebėjimus ir veiksmingumą
  , būtinus siekiant rezultatyviai administruoti ir naudoti fondus.

viešųjų

paslaugų

institucinius gebėjimus ir veiksmingumą

Pakeitimas 213

Pakeitimas 213

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

32 straipsnio 2 pastraipa

32 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Parama šiems veiksmams teikiama pagal 89 straipsnį skiriant finansavimą, nesusijusį su išlaidomis. | Parama šiems veiksmams teikiama pagal 89 straipsnį skiriant finansavimą, nesusijusį su išlaidomis.
  Pagal pasirenkamą specialiąją programą teikiama techninė parama gali būti įgyvendinama skiriant su techninės paramos išlaidomis nesusijusį finansavimą arba atlyginant tiesiogines išlaidas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Parama šiems veiksmams teikiama pagal 89 straipsnį skiriant finansavimą, nesusijusį su išlaidomis.

Parama šiems veiksmams teikiama pagal 89 straipsnį skiriant finansavimą, nesusijusį su išlaidomis.
  Pagal pasirenkamą specialiąją programą teikiama techninė parama gali būti įgyvendinama skiriant su techninės paramos išlaidomis nesusijusį finansavimą arba atlyginant tiesiogines išlaidas.

Pagal pasirenkamą specialiąją programą teikiama techninė parama gali būti įgyvendinama skiriant su techninės paramos išlaidomis nesusijusį finansavimą arba atlyginant tiesiogines išlaidas.

Pakeitimas 214

Pakeitimas 214

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

33 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybė narė per tris mėnesius nuo pranešimo atitinkamai valstybei narei apie sprendimą, kuriuo patvirtinama programa, įsteigia programos įgyvendinimo stebėsenos komitetą (toliau – stebėsenos komitetas). | Valstybė narė
  , pasitarusi su vadovaujančiąja institucija,
  per tris mėnesius nuo pranešimo atitinkamai valstybei narei apie sprendimą, kuriuo patvirtinama programa, įsteigia programos įgyvendinimo stebėsenos komitetą (toliau – stebėsenos komitetas). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybė narė per tris mėnesius nuo pranešimo atitinkamai valstybei narei apie sprendimą, kuriuo patvirtinama programa, įsteigia programos įgyvendinimo stebėsenos komitetą (toliau – stebėsenos komitetas).

Valstybė narė
  , pasitarusi su vadovaujančiąja institucija,
  per tris mėnesius nuo pranešimo atitinkamai valstybei narei apie sprendimą, kuriuo patvirtinama programa, įsteigia programos įgyvendinimo stebėsenos komitetą (toliau – stebėsenos komitetas).

, pasitarusi su vadovaujančiąja institucija,

Pakeitimas 215

Pakeitimas 215

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnio 2 dalis

33 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Kiekvienas stebėsenos komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles. | 2.   Kiekvienas stebėsenos komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles
  , atsižvelgdamas į visiško skaidrumo poreikį
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Kiekvienas stebėsenos komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

2.   Kiekvienas stebėsenos komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles
  , atsižvelgdamas į visiško skaidrumo poreikį
  .

Pakeitimas 216

Pakeitimas 216

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnio 5 dalis

33 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   1–4 dalys netaikomos programoms, kuriomis siekiama ESF+ reglamento [4 straipsnio
  c punkto vi papunktyje]
  nurodyto tikslo ir susijusiai techninei paramai. | 5.   1–4 dalys netaikomos programoms, kuriomis siekiama ESF+ reglamento [4 straipsnio
  1 dalies xi punkte]
  nurodyto tikslo ir susijusiai techninei paramai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   1–4 dalys netaikomos programoms, kuriomis siekiama ESF+ reglamento [4 straipsnio
  c punkto vi papunktyje]
  nurodyto tikslo ir susijusiai techninei paramai.

5.   1–4 dalys netaikomos programoms, kuriomis siekiama ESF+ reglamento [4 straipsnio
  1 dalies xi punkte]
  nurodyto tikslo ir susijusiai techninei paramai.

Pakeitimas 217

Pakeitimas 217

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

34 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybė narė sprendžia dėl stebėsenos komiteto sudėties ir užtikrina proporcingą atstovavimą atitinkamoms valstybės narės institucijoms ir tarpinėms institucijoms, taip pat 6 dalyje nurodytų partnerių atstovams. | Valstybė narė sprendžia dėl stebėsenos komiteto sudėties ir
  skaidriu procesu
  užtikrina proporcingą atstovavimą atitinkamoms valstybės narės institucijoms ir tarpinėms institucijoms, taip pat 6 dalyje nurodytų partnerių atstovams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybė narė sprendžia dėl stebėsenos komiteto sudėties ir užtikrina proporcingą atstovavimą atitinkamoms valstybės narės institucijoms ir tarpinėms institucijoms, taip pat 6 dalyje nurodytų partnerių atstovams.

Valstybė narė sprendžia dėl stebėsenos komiteto sudėties ir
  skaidriu procesu
  užtikrina proporcingą atstovavimą atitinkamoms valstybės narės institucijoms ir tarpinėms institucijoms, taip pat 6 dalyje nurodytų partnerių atstovams.

skaidriu procesu

Pakeitimas 218

Pakeitimas 218

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 2 dalis

34 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisijos atstovai dalyvauja stebėsenos komiteto veikloje patarėjo teisėmis. | 2.   Komisijos atstovai dalyvauja stebėsenos komiteto veikloje
  stebėtojo ir
  patarėjo teisėmis.
  EIB atstovai prireikus gali būti kviečiami dalyvauti stebėsenos komiteto veikloje patariamąja teise. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisijos atstovai dalyvauja stebėsenos komiteto veikloje patarėjo teisėmis.

2.   Komisijos atstovai dalyvauja stebėsenos komiteto veikloje
  stebėtojo ir
  patarėjo teisėmis.
  EIB atstovai prireikus gali būti kviečiami dalyvauti stebėsenos komiteto veikloje patariamąja teise.

Pakeitimas 219

Pakeitimas 219

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 2 a dalis (nauja)

34 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  PMIF, VSF ir SVVP atveju atitinkamos decentralizuotos agentūros dalyvauja stebėsenos komiteto veikloje patarėjo teisėmis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  PMIF, VSF ir SVVP atveju atitinkamos decentralizuotos agentūros dalyvauja stebėsenos komiteto veikloje patarėjo teisėmis.

Pakeitimas 220

Pakeitimas 220

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

35 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | pasiūlymus dėl galimų supaprastinimo priemonių paramos gavėjams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

pasiūlymus dėl galimų supaprastinimo priemonių paramos gavėjams;

pasiūlymus dėl galimų supaprastinimo priemonių paramos gavėjams;

Pakeitimas 221

Pakeitimas 221

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnio 1 dalies b punktas

35 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | visus klausimus, darančius poveikį programos veiklos rezultatams, ir priemones, kurių imtasi tiems klausimams išspręsti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

visus klausimus, darančius poveikį programos veiklos rezultatams, ir priemones, kurių imtasi tiems klausimams išspręsti;

| b) | visus klausimus, darančius poveikį programos veiklos rezultatams, ir priemones, kurių imtasi tiems klausimams išspręsti
  , prireikus taip pat įskaitant visus pažeidimų atvejus
  ; |
| --- | --- |

b)

visus klausimus, darančius poveikį programos veiklos rezultatams, ir priemones, kurių imtasi tiems klausimams išspręsti
  , prireikus taip pat įskaitant visus pažeidimų atvejus
  ;

, prireikus taip pat įskaitant visus pažeidimų atvejus

Pakeitimas 222

Pakeitimas 222

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnio 1 dalies i punktas

35 straipsnio 1 dalies i punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | kai tinkama, viešojo sektoriaus institucijų ir paramos gavėjų administracinių pajėgumų stiprinimo pažangą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

kai tinkama, viešojo sektoriaus institucijų ir paramos gavėjų administracinių pajėgumų stiprinimo pažangą.

| i) | kai tinkama, viešojo sektoriaus institucijų
  , partnerių
  ir paramos gavėjų administracinių pajėgumų stiprinimo pažangą. |
| --- | --- |

i)

kai tinkama, viešojo sektoriaus institucijų
  , partnerių
  ir paramos gavėjų administracinių pajėgumų stiprinimo pažangą.

, partnerių

Pakeitimas 224

Pakeitimas 224

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnio 2 dalies b punktas

35 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | EJRŽF,
  PMF
  , VSF ir SVVP lėšomis remiamų programų metines veiklos rezultatų ataskaitas ir ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo lėšomis remiamų programų galutinę veiklos rezultatų ataskaitą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

EJRŽF,
  PMF
  , VSF ir SVVP lėšomis remiamų programų metines veiklos rezultatų ataskaitas ir ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo lėšomis remiamų programų galutinę veiklos rezultatų ataskaitą;

PMF

| b) | EJRŽF,
  PMIF
  , VSF ir SVVP lėšomis remiamų programų metines veiklos rezultatų ataskaitas ir ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo lėšomis remiamų programų galutinę veiklos rezultatų ataskaitą; |
| --- | --- |

b)

EJRŽF,
  PMIF
  , VSF ir SVVP lėšomis remiamų programų metines veiklos rezultatų ataskaitas ir ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo lėšomis remiamų programų galutinę veiklos rezultatų ataskaitą;

PMIF

Pakeitimas 225

Pakeitimas 225

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

35 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | 17 straipsnio 3 dalies d punkte nurodytų planuojamų strateginės svarbos veiksmų sąrašo pakeitimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

17 straipsnio 3 dalies d punkte nurodytų planuojamų strateginės svarbos veiksmų sąrašo pakeitimus;

17 straipsnio 3 dalies d punkte nurodytų planuojamų strateginės svarbos veiksmų sąrašo pakeitimus;

Pakeitimas 226

Pakeitimas 226

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnio 2 a dalis (nauja)

35 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  stebėsenos komitetas vadovaujančiajai institucijai gali pasiūlyti tolesnes intervencinės priemonės funkcijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  stebėsenos komitetas vadovaujančiajai institucijai gali pasiūlyti tolesnes intervencinės priemonės funkcijas.

Pakeitimas 227

Pakeitimas 227

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

36 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

36 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant apžvelgti kiekvienos programos veiklos rezultatus rengiami metiniai Komisijos ir kiekvienos valstybės narės peržiūros posėdžiai. | Siekiant apžvelgti kiekvienos programos veiklos rezultatus rengiami metiniai Komisijos ir kiekvienos valstybės narės peržiūros posėdžiai.
  Šiame procese tinkamai dalyvauja vadovaujančiosios institucijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekiant apžvelgti kiekvienos programos veiklos rezultatus rengiami metiniai Komisijos ir kiekvienos valstybės narės peržiūros posėdžiai.

Siekiant apžvelgti kiekvienos programos veiklos rezultatus rengiami metiniai Komisijos ir kiekvienos valstybės narės peržiūros posėdžiai.
  Šiame procese tinkamai dalyvauja vadovaujančiosios institucijos.

Šiame procese tinkamai dalyvauja vadovaujančiosios institucijos.

Pakeitimas 228

Pakeitimas 228

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

36 straipsnio 6 dalis

36 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   EJRŽF,
  PMF
  , VSF ir SVVP lėšomis remiamų programų atveju valstybė narė pateikia metinę veiklos rezultatų ataskaitą pagal konkretiems fondams skirtus reglamentus. | 6.   EJRŽF,
  PMIF
  , VSF ir SVVP lėšomis remiamų programų atveju valstybė narė pateikia metinę veiklos rezultatų ataskaitą pagal konkretiems fondams skirtus reglamentus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   EJRŽF,
  PMF
  , VSF ir SVVP lėšomis remiamų programų atveju valstybė narė pateikia metinę veiklos rezultatų ataskaitą pagal konkretiems fondams skirtus reglamentus.

6.   EJRŽF,
  PMIF
  , VSF ir SVVP lėšomis remiamų programų atveju valstybė narė pateikia metinę veiklos rezultatų ataskaitą pagal konkretiems fondams skirtus reglamentus.

Pakeitimas 229

Pakeitimas 229

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

37 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pirmasis perdavimas turi būti atliktas iki 2022 m. 
  sausio 31
  d., o paskutinis – iki 2030 m. 
  sausio 31
  d. | Pirmasis perdavimas turi būti atliktas iki 2022 m. 
  vasario 28
   d., o paskutinis – iki 2030 m. 
  vasario 28
   d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pirmasis perdavimas turi būti atliktas iki 2022 m. 
  sausio 31
  d., o paskutinis – iki 2030 m. 
  sausio 31
  d.

sausio 31

sausio 31

Pirmasis perdavimas turi būti atliktas iki 2022 m. 
  vasario 28
   d., o paskutinis – iki 2030 m. 
  vasario 28
   d.

vasario 28

vasario 28

Pakeitimas 230

Pakeitimas 230

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 1 dalies 3 pastraipa

37 straipsnio 1 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Programų, kuriomis siekiama ESF+ reglamento 4 straipsnio 1 dalies
  c punkto vii
  papunktyje nurodyto tikslo, atveju duomenys perduodami kasmet iki lapkričio 30 d. | Programų, kuriomis siekiama ESF+ reglamento 4 straipsnio 1 dalies
  xi
  papunktyje nurodyto tikslo, atveju duomenys perduodami kasmet iki lapkričio 30 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Programų, kuriomis siekiama ESF+ reglamento 4 straipsnio 1 dalies
  c punkto vii
  papunktyje nurodyto tikslo, atveju duomenys perduodami kasmet iki lapkričio 30 d.

c punkto vii

Programų, kuriomis siekiama ESF+ reglamento 4 straipsnio 1 dalies
  xi
  papunktyje nurodyto tikslo, atveju duomenys perduodami kasmet iki lapkričio 30 d.

xi

Pakeitimas 231

Pakeitimas 231

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 2 dalies a punktas

37 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | atrinktų
  veiksmų skaičius, visos tinkamos finansuoti išlaidos, fondų įnašas ir vadovaujančiajai institucijai paramos gavėjų deklaruotos visos tinkamos finansuoti išlaidos; viskas suskirstoma pagal intervencinių priemonių rūšis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

atrinktų
  veiksmų skaičius, visos tinkamos finansuoti išlaidos, fondų įnašas ir vadovaujančiajai institucijai paramos gavėjų deklaruotos visos tinkamos finansuoti išlaidos; viskas suskirstoma pagal intervencinių priemonių rūšis;

atrinktų

| a) | iki kiekvienų metų sausio 31 d., kovo 31 d., gegužės 31 d., liepos 31 d., rugsėjo 30 d. ir lapkričio 30 d. perduotuose duomenyse – atrinktų
  veiksmų skaičius, visos tinkamos finansuoti išlaidos, fondų įnašas ir vadovaujančiajai institucijai paramos gavėjų deklaruotos visos tinkamos finansuoti išlaidos; viskas suskirstoma pagal intervencinių priemonių rūšis; |
| --- | --- |

a)

iki kiekvienų metų sausio 31 d., kovo 31 d., gegužės 31 d., liepos 31 d., rugsėjo 30 d. ir lapkričio 30 d. perduotuose duomenyse – atrinktų
  veiksmų skaičius, visos tinkamos finansuoti išlaidos, fondų įnašas ir vadovaujančiajai institucijai paramos gavėjų deklaruotos visos tinkamos finansuoti išlaidos; viskas suskirstoma pagal intervencinių priemonių rūšis;

iki kiekvienų metų sausio 31 d., kovo 31 d., gegužės 31 d., liepos 31 d., rugsėjo 30 d. ir lapkričio 30 d. perduotuose duomenyse – atrinktų

Pakeitimas 232

Pakeitimas 232

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 2 dalies b punktas

37 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | atrinktų
  veiksmų produkto ir rezultato rodiklių vertės ir įgyvendinant veiksmus pasiektos vertės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

atrinktų
  veiksmų produkto ir rezultato rodiklių vertės ir įgyvendinant veiksmus pasiektos vertės.

atrinktų

| b) | tik iki kiekvienų metų gegužės 31 d. ir lapkričio 30 d. perduotuose duomenyse – atrinktų
  veiksmų produkto ir rezultato rodiklių vertės ir įgyvendinant veiksmus pasiektos vertės. |
| --- | --- |

b)

tik iki kiekvienų metų gegužės 31 d. ir lapkričio 30 d. perduotuose duomenyse – atrinktų
  veiksmų produkto ir rezultato rodiklių vertės ir įgyvendinant veiksmus pasiektos vertės.

tik iki kiekvienų metų gegužės 31 d. ir lapkričio 30 d. perduotuose duomenyse – atrinktų

Pakeitimas 233

Pakeitimas 233

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

39 straipsnio 1 dalis

39 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Programos vertinimą atlieka vadovaujančioji institucija. Kiekvieną kartą įvertinamas programos rezultatyvumas, veiksmingumas, aktualumas, suderinamumas ir ES pridėtinė vertė, kad programos būtų rengiamos ir įgyvendinamos kokybiškiau. | 1.   Programos vertinimą atlieka vadovaujančioji institucija. Kiekvieną kartą įvertinamas programos
  įtraukumas, nediskriminacinis pobūdis,
  rezultatyvumas, veiksmingumas, aktualumas, suderinamumas
  , matomumas
  ir ES pridėtinė vertė, kad programos būtų rengiamos ir įgyvendinamos kokybiškiau. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Programos vertinimą atlieka vadovaujančioji institucija. Kiekvieną kartą įvertinamas programos rezultatyvumas, veiksmingumas, aktualumas, suderinamumas ir ES pridėtinė vertė, kad programos būtų rengiamos ir įgyvendinamos kokybiškiau.

1.   Programos vertinimą atlieka vadovaujančioji institucija. Kiekvieną kartą įvertinamas programos
  įtraukumas, nediskriminacinis pobūdis,
  rezultatyvumas, veiksmingumas, aktualumas, suderinamumas
  , matomumas
  ir ES pridėtinė vertė, kad programos būtų rengiamos ir įgyvendinamos kokybiškiau.

Pakeitimas 234

Pakeitimas 234

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

40 straipsnio 2 a dalis (nauja)

40 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  2 dalyje nurodytas vertinimas apima socialinio ir ekonominio poveikio vertinimą ir finansavimo poreikius, susijusius su 4 straipsnio 1 dalyje nurodytais politiniais uždaviniais programų, kuriose ypatingas dėmesys skiriamas konkurencingesnei ir pažangesnei Europai šiuo tikslu skatinant naujovišką ir pažangią ekonomikos pertvarką ir geriau sujungtą Europą, skatinant judumą, įskaitant išmanųjį ir tvarų judumą bei regionų IRT jungtis. Vertinimų rezultatus Komisija skelbia savo interneto svetainėje ir juos pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  2 dalyje nurodytas vertinimas apima socialinio ir ekonominio poveikio vertinimą ir finansavimo poreikius, susijusius su 4 straipsnio 1 dalyje nurodytais politiniais uždaviniais programų, kuriose ypatingas dėmesys skiriamas konkurencingesnei ir pažangesnei Europai šiuo tikslu skatinant naujovišką ir pažangią ekonomikos pertvarką ir geriau sujungtą Europą, skatinant judumą, įskaitant išmanųjį ir tvarų judumą bei regionų IRT jungtis. Vertinimų rezultatus Komisija skelbia savo interneto svetainėje ir juos pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

Pakeitimas 235

Pakeitimas 235

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos b punktas

43 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | kitus susijusius partnerius ir subjektus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

kitus susijusius partnerius ir subjektus.

| b) | kitus susijusius partnerius ir subjektus
  , įskaitant regionines, vietos ir kitas viešojo sektoriaus institucijas, taip pat ekonominius ir socialinius partnerius
  . |
| --- | --- |

b)

kitus susijusius partnerius ir subjektus
  , įskaitant regionines, vietos ir kitas viešojo sektoriaus institucijas, taip pat ekonominius ir socialinius partnerius
  .

, įskaitant regionines, vietos ir kitas viešojo sektoriaus institucijas, taip pat ekonominius ir socialinius partnerius

Pakeitimas 236

Pakeitimas 236

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 1 dalis

44 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Vadovaujančioji institucija užtikrina, kad per šešis mėnesius nuo programos patvirtinimo būtų sukurta interneto svetainė, kurioje būtų pateikiama informacija apie programas, už kurias ji atsako, taip pat nurodyti programos tikslai, veikla, esamos finansavimo galimybės ir
  pasiekimai
  . | 1.   Vadovaujančioji institucija užtikrina, kad per šešis mėnesius nuo programos patvirtinimo būtų sukurta interneto svetainė, kurioje būtų pateikiama informacija apie programas, už kurias ji atsako, taip pat nurodyti programos tikslai, veikla,
  orientacinis kvietimų teikti pasiūlymus grafikas,
  esamos finansavimo galimybės ir
  laimėjimai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Vadovaujančioji institucija užtikrina, kad per šešis mėnesius nuo programos patvirtinimo būtų sukurta interneto svetainė, kurioje būtų pateikiama informacija apie programas, už kurias ji atsako, taip pat nurodyti programos tikslai, veikla, esamos finansavimo galimybės ir
  pasiekimai
  .

1.   Vadovaujančioji institucija užtikrina, kad per šešis mėnesius nuo programos patvirtinimo būtų sukurta interneto svetainė, kurioje būtų pateikiama informacija apie programas, už kurias ji atsako, taip pat nurodyti programos tikslai, veikla,
  orientacinis kvietimų teikti pasiūlymus grafikas,
  esamos finansavimo galimybės ir
  laimėjimai
  .

Pakeitimas 237

Pakeitimas 237

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punktas

44 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | teisės subjektų atveju – paramos gavėjo pavadinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

teisės subjektų atveju – paramos gavėjo pavadinimas;

| a) | teisės subjektų atveju – paramos gavėjo
  ir rangovo
  pavadinimas; |
| --- | --- |

a)

teisės subjektų atveju – paramos gavėjo
  ir rangovo
  pavadinimas;

ir rangovo

Pakeitimas 240

Pakeitimas 240

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 1 dalies a punktas

45 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | paramos gavėjo profesinėje interneto svetainėje
  arba
  socialinės žiniasklaidos svetainėse, jei tokių yra, pateikia trumpą veiksmo, įskaitant jo tikslus ir rezultatus, aprašymą,
  proporcingą
  gautos paramos dydžiui, ir kuriame paskelbia apie gautą Sąjungos finansinę paramą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

paramos gavėjo profesinėje interneto svetainėje
  arba
  socialinės žiniasklaidos svetainėse, jei tokių yra, pateikia trumpą veiksmo, įskaitant jo tikslus ir rezultatus, aprašymą,
  proporcingą
  gautos paramos dydžiui, ir kuriame paskelbia apie gautą Sąjungos finansinę paramą;

arba

proporcingą

| a) | paramos gavėjo profesinėje interneto svetainėje
  ir
  socialinės žiniasklaidos svetainėse, jei tokių yra, pateikia trumpą veiksmo, įskaitant jo tikslus ir rezultatus, aprašymą,
  kuris yra proporcingas
  gautos paramos dydžiui ir kuriame paskelbia apie gautą Sąjungos finansinę paramą; |
| --- | --- |

a)

paramos gavėjo profesinėje interneto svetainėje
  ir
  socialinės žiniasklaidos svetainėse, jei tokių yra, pateikia trumpą veiksmo, įskaitant jo tikslus ir rezultatus, aprašymą,
  kuris yra proporcingas
  gautos paramos dydžiui ir kuriame paskelbia apie gautą Sąjungos finansinę paramą;

ir

kuris yra proporcingas

Pakeitimas 241

Pakeitimas 241

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 1 dalies c punkto įžanginė dalis

45 straipsnio 1 dalies c punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | kai tik veiksmai, susiję su fizinėmis investicijomis ar įrangos pirkimu, pradedami fiziškai vykdyti, viešai iškabina lenteles ar informacines lentas apie: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

kai tik veiksmai, susiję su fizinėmis investicijomis ar įrangos pirkimu, pradedami fiziškai vykdyti, viešai iškabina lenteles ar informacines lentas apie:

| c) | kai tik veiksmai, susiję su fizinėmis investicijomis ar įrangos pirkimu, pradedami fiziškai vykdyti, viešai iškabina
  visuomenei gerai matomoje vietoje nuolatines
  lenteles ar informacines lentas apie: |
| --- | --- |

c)

kai tik veiksmai, susiję su fizinėmis investicijomis ar įrangos pirkimu, pradedami fiziškai vykdyti, viešai iškabina
  visuomenei gerai matomoje vietoje nuolatines
  lenteles ar informacines lentas apie:

visuomenei gerai matomoje vietoje nuolatines

Pakeitimas 243

Pakeitimas 243

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 1 dalies d punktas

45 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | veiksmus
  , kuriems netaikomas c punktas, atveju viešai iškabina bent vieną spausdintą ar elektroninį ne mažesnio nei A3 formato pranešimą, kuriame pateikiama informacija apie veiksmą ir paskelbiama apie gautą fondų paramą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

veiksmus
  , kuriems netaikomas c punktas, atveju viešai iškabina bent vieną spausdintą ar elektroninį ne mažesnio nei A3 formato pranešimą, kuriame pateikiama informacija apie veiksmą ir paskelbiama apie gautą fondų paramą;

veiksmus

| d) | veiksmų
  , kuriems netaikomas c punktas, atveju viešai
  visuomenei gerai matomoje vietoje
  iškabina bent vieną spausdintą ar elektroninį ne mažesnio nei A3 formato pranešimą, kuriame pateikiama informacija apie veiksmą ir paskelbiama apie gautą fondų paramą; |
| --- | --- |

d)

veiksmų
  , kuriems netaikomas c punktas, atveju viešai
  visuomenei gerai matomoje vietoje
  iškabina bent vieną spausdintą ar elektroninį ne mažesnio nei A3 formato pranešimą, kuriame pateikiama informacija apie veiksmą ir paskelbiama apie gautą fondų paramą;

veiksmų

visuomenei gerai matomoje vietoje

Pakeitimas 244

Pakeitimas 244

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 1 dalies e a punktas (naujas)

45 straipsnio 1 dalies e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | viešai ir nuolat nuo fizinio įgyvendinimo momento rodo Sąjungos emblemą taip, kad ji būtų gerai matoma visuomenei laikantis VIII priede nustatytų techninių savybių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

viešai ir nuolat nuo fizinio įgyvendinimo momento rodo Sąjungos emblemą taip, kad ji būtų gerai matoma visuomenei laikantis VIII priede nustatytų techninių savybių;

viešai ir nuolat nuo fizinio įgyvendinimo momento rodo Sąjungos emblemą taip, kad ji būtų gerai matoma visuomenei laikantis VIII priede nustatytų techninių savybių;

Pakeitimas 245

Pakeitimas 245

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

45 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šis reikalavimas netaikomas veiksmams, remiamiems siekiant konkretaus tikslo, nurodyto ESF+ reglamento 4 straipsnio 1 dalies
  c punkto vii
  papunktyje. | Šis reikalavimas netaikomas veiksmams, remiamiems siekiant konkretaus tikslo, nurodyto ESF+ reglamento 4 straipsnio 1 dalies
  xi
  papunktyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šis reikalavimas netaikomas veiksmams, remiamiems siekiant konkretaus tikslo, nurodyto ESF+ reglamento 4 straipsnio 1 dalies
  c punkto vii
  papunktyje.

c punkto vii

Šis reikalavimas netaikomas veiksmams, remiamiems siekiant konkretaus tikslo, nurodyto ESF+ reglamento 4 straipsnio 1 dalies
  xi
  papunktyje.

xi

Pakeitimas 246

Pakeitimas 246

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

47 straipsnio 1 pastraipa

47 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės naudoja fondų įnašus, kad suteiktų paramą paramos gavėjams dotacijų, finansinių priemonių ar apdovanojimų forma arba jų deriniu. | Valstybės narės naudoja fondų įnašus, kad suteiktų paramą paramos gavėjams dotacijų,
  riboto naudojimo
  finansinių priemonių ar apdovanojimų forma arba jų deriniu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės naudoja fondų įnašus, kad suteiktų paramą paramos gavėjams dotacijų, finansinių priemonių ar apdovanojimų forma arba jų deriniu.

Valstybės narės naudoja fondų įnašus, kad suteiktų paramą paramos gavėjams dotacijų,
  riboto naudojimo
  finansinių priemonių ar apdovanojimų forma arba jų deriniu.

riboto naudojimo

Pakeitimas 247

Pakeitimas 247

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 1 pastraipos c punktas

49 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | taikant fiksuotąją normą, kurią sudaro iki 25 proc. tinkamų finansuoti tiesioginių išlaidų, su sąlyga, kad norma apskaičiuojama pagal 48 straipsnio 2 dalies a punktą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

taikant fiksuotąją normą, kurią sudaro iki 25 proc. tinkamų finansuoti tiesioginių išlaidų, su sąlyga, kad norma apskaičiuojama pagal 48 straipsnio 2 dalies a punktą.

| c) | taikant fiksuotąją normą, kurią sudaro iki 25 proc. tinkamų finansuoti tiesioginių išlaidų, su sąlyga, kad norma apskaičiuojama pagal 48 straipsnio 2 dalies a punktą
  arba 48 straipsnio 2 dalies c punktą
  . |
| --- | --- |

c)

taikant fiksuotąją normą, kurią sudaro iki 25 proc. tinkamų finansuoti tiesioginių išlaidų, su sąlyga, kad norma apskaičiuojama pagal 48 straipsnio 2 dalies a punktą
  arba 48 straipsnio 2 dalies c punktą
  .

arba 48 straipsnio 2 dalies c punktą

Pakeitimas 248

Pakeitimas 248

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

50 straipsnio 2 dalies a punktas

50 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | vėliausias į apskaitą įtrauktas metines bendrąsias darbo išlaidas padalijant iš 1 720 valandų visą darbo laiką dirbančių darbuotoju atveju arba iš atitinkamai 1 720 valandų proporcingo skaičiaus ne visą darbo laiką dirbančių darbuotojų atveju; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

vėliausias į apskaitą įtrauktas metines bendrąsias darbo išlaidas padalijant iš 1 720 valandų visą darbo laiką dirbančių darbuotoju atveju arba iš atitinkamai 1 720 valandų proporcingo skaičiaus ne visą darbo laiką dirbančių darbuotojų atveju;

| a) | vėliausias į apskaitą įtrauktas metines bendrąsias darbo
  , įskaitant papildomas išlaidas siekiant atsižvelgti į tokius veiksnius kaip tarifų padidėjimai arba darbuotojų paaukštinimai,
  išlaidas padalijant iš 1 720 valandų visą darbo laiką dirbančių darbuotoju atveju arba iš atitinkamai 1 720 valandų proporcingo skaičiaus ne visą darbo laiką dirbančių darbuotojų atveju; |
| --- | --- |

a)

vėliausias į apskaitą įtrauktas metines bendrąsias darbo
  , įskaitant papildomas išlaidas siekiant atsižvelgti į tokius veiksnius kaip tarifų padidėjimai arba darbuotojų paaukštinimai,
  išlaidas padalijant iš 1 720 valandų visą darbo laiką dirbančių darbuotoju atveju arba iš atitinkamai 1 720 valandų proporcingo skaičiaus ne visą darbo laiką dirbančių darbuotojų atveju;

, įskaitant papildomas išlaidas siekiant atsižvelgti į tokius veiksnius kaip tarifų padidėjimai arba darbuotojų paaukštinimai,

Pakeitimas 249

Pakeitimas 249

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

50 straipsnio 2 dalies b punktas

50 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | vėliausias į apskaitą įtrauktas metines bendrąsias darbo išlaidas padalijant iš atitinkamo asmens mėnesio darbo laiko pagal darbo sutartyje nurodytus taikytinus nacionalinės teisės aktus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

vėliausias į apskaitą įtrauktas metines bendrąsias darbo išlaidas padalijant iš atitinkamo asmens mėnesio darbo laiko pagal darbo sutartyje nurodytus taikytinus nacionalinės teisės aktus.

| b) | vėliausias į apskaitą įtrauktas metines bendrąsias darbo išlaidas
  , įskaitant papildomas išlaidas siekiant atsižvelgti į tokius veiksnius kaip tarifų padidėjimai arba darbuotojų paaukštinimai,
  padalijant iš atitinkamo asmens mėnesio darbo laiko pagal darbo sutartyje nurodytus taikytinus nacionalinės teisės aktus. |
| --- | --- |

b)

vėliausias į apskaitą įtrauktas metines bendrąsias darbo išlaidas
  , įskaitant papildomas išlaidas siekiant atsižvelgti į tokius veiksnius kaip tarifų padidėjimai arba darbuotojų paaukštinimai,
  padalijant iš atitinkamo asmens mėnesio darbo laiko pagal darbo sutartyje nurodytus taikytinus nacionalinės teisės aktus.

, įskaitant papildomas išlaidas siekiant atsižvelgti į tokius veiksnius kaip tarifų padidėjimai arba darbuotojų paaukštinimai,

Pakeitimas 250

Pakeitimas 250

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

52 straipsnio 2 dalis

52 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Pagal finansines priemones parama galutiniams gavėjams teikiama tik naujoms investicijoms, kurios, kaip numatoma, bus finansiškai perspektyvios, pavyzdžiui, duos pajamų arba leis sutaupyti, ir kurioms neteikiamas pakankamas finansavimas iš rinkos šaltinių. | 2.   Pagal finansines priemones parama galutiniams gavėjams teikiama tik naujoms investicijoms, kurios, kaip numatoma, bus finansiškai perspektyvios, pavyzdžiui, duos pajamų arba leis sutaupyti, ir kurioms neteikiamas pakankamas finansavimas iš rinkos šaltinių.
  Tokia parama, laikantis taikytinų Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių, gali būti skirta tiek materialiajam, tiek nematerialiajam turtui, taip pat darbo kapitalui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Pagal finansines priemones parama galutiniams gavėjams teikiama tik naujoms investicijoms, kurios, kaip numatoma, bus finansiškai perspektyvios, pavyzdžiui, duos pajamų arba leis sutaupyti, ir kurioms neteikiamas pakankamas finansavimas iš rinkos šaltinių.

2.   Pagal finansines priemones parama galutiniams gavėjams teikiama tik naujoms investicijoms, kurios, kaip numatoma, bus finansiškai perspektyvios, pavyzdžiui, duos pajamų arba leis sutaupyti, ir kurioms neteikiamas pakankamas finansavimas iš rinkos šaltinių.
  Tokia parama, laikantis taikytinų Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių, gali būti skirta tiek materialiajam, tiek nematerialiajam turtui, taip pat darbo kapitalui.

Pakeitimas 251

Pakeitimas 251

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

52 straipsnio 3 dalies 2 pastraipos a punktas

52 straipsnio 3 dalies 2 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | siūloma finansinei priemonei skiriamo įnašo suma ir numatomas sverto poveikis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

siūloma finansinei priemonei skiriamo įnašo suma ir numatomas sverto poveikis;

| a) | siūloma finansinei priemonei skiriamo įnašo suma ir numatomas sverto poveikis
  kartu su atitinkamais vertinimais
  ; |
| --- | --- |

a)

siūloma finansinei priemonei skiriamo įnašo suma ir numatomas sverto poveikis
  kartu su atitinkamais vertinimais
  ;

kartu su atitinkamais vertinimais

Pakeitimas 252

Pakeitimas 252

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

52 straipsnio 5 dalis

52 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Finansinės priemonės gali būti derinamos su papildoma programos parama dotacijų forma kaip vienas finansinės priemonės veiksmas pagal vieną finansavimo sutartį, kai finansinę priemonę įgyvendinantis subjektas teikia abiejų skirtingų formų paramą.
  Tokiu atveju finansinėms priemonėms taikomos taisyklės
  taikomos
  tam vienam finansinės priemonės veiksmui
  . | 5.   Finansinės priemonės gali būti derinamos su papildoma programos parama dotacijų forma kaip vienas finansinės priemonės veiksmas pagal vieną finansavimo sutartį, kai finansinę priemonę įgyvendinantis subjektas teikia abiejų skirtingų formų paramą.
  Jeigu programai dotacijos forma skirtos paramos dydis yra mažesnis nei pagal finansinę priemonę programai skirta paramos suma,
  taikomos
  finansinėms priemonėms taikytinos taisyklės
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Finansinės priemonės gali būti derinamos su papildoma programos parama dotacijų forma kaip vienas finansinės priemonės veiksmas pagal vieną finansavimo sutartį, kai finansinę priemonę įgyvendinantis subjektas teikia abiejų skirtingų formų paramą.
  Tokiu atveju finansinėms priemonėms taikomos taisyklės
  taikomos
  tam vienam finansinės priemonės veiksmui
  .

5.   Finansinės priemonės gali būti derinamos su papildoma programos parama dotacijų forma kaip vienas finansinės priemonės veiksmas pagal vieną finansavimo sutartį, kai finansinę priemonę įgyvendinantis subjektas teikia abiejų skirtingų formų paramą.
  Jeigu programai dotacijos forma skirtos paramos dydis yra mažesnis nei pagal finansinę priemonę programai skirta paramos suma,
  taikomos
  finansinėms priemonėms taikytinos taisyklės
  .

Pakeitimas 253

Pakeitimas 253

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

53 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

53 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Vadovaujančioji institucija atrenka finansinę priemonę įgyvendinantį subjektą. | Vadovaujančioji institucija atrenka finansinę priemonę įgyvendinantį subjektą
  sutartį skirdama tiesiogiai arba netiesiogiai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Vadovaujančioji institucija atrenka finansinę priemonę įgyvendinantį subjektą.

Vadovaujančioji institucija atrenka finansinę priemonę įgyvendinantį subjektą
  sutartį skirdama tiesiogiai arba netiesiogiai
  .

sutartį skirdama tiesiogiai arba netiesiogiai

Pakeitimas 254

Pakeitimas 254

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

53 straipsnio 2 dalies 2 a pastraipa (nauja)

53 straipsnio 2 dalies 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Vadovaujančioji institucija įgyvendinimo užduotis gali patikėti tiesiogiai skirdama sutartį: |
| | a) | EIB; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Vadovaujančioji institucija įgyvendinimo užduotis gali patikėti tiesiogiai skirdama sutartį:

Vadovaujančioji institucija įgyvendinimo užduotis gali patikėti tiesiogiai skirdama sutartį:

a)

a)

EIB;

EIB;

| b) | tarptautinei finansų įstaigai, kurioje valstybė narė yra akcininkė; |
| --- | --- |

b)

b)

tarptautinei finansų įstaigai, kurioje valstybė narė yra akcininkė;

tarptautinei finansų įstaigai, kurioje valstybė narė yra akcininkė;

| c) | valstybiniam bankui arba įstaigai, kurie įsteigti kaip profesinę finansinę veiklą vykdantys juridiniai asmenys. |
| --- | --- |

c)

c)

valstybiniam bankui arba įstaigai, kurie įsteigti kaip profesinę finansinę veiklą vykdantys juridiniai asmenys.

valstybiniam bankui arba įstaigai, kurie įsteigti kaip profesinę finansinę veiklą vykdantys juridiniai asmenys.

Pakeitimas 255

Pakeitimas 255

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

53 straipsnio 7 dalis

53 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Vadovaujančioji institucija, valdydama finansinę priemonę pagal 2 dalį, arba finansinę priemonę įgyvendinantis subjektas, valdydamas finansinę priemonę pagal 3 dalį, tvarko atskiras sąskaitas arba turi kiekvieno prioriteto ir kiekvienos regiono kategorijos apskaitos kodą visiems programos įnašams ir atskirai ištekliams, nurodytiems atitinkamai 54 ir 56 straipsniuose. | 7.   Vadovaujančioji institucija, valdydama finansinę priemonę pagal 2 dalį, arba finansinę priemonę įgyvendinantis subjektas, valdydamas finansinę priemonę pagal 3 dalį, tvarko atskiras sąskaitas arba turi kiekvieno prioriteto ir kiekvienos regiono kategorijos
  arba EŽŪFKP intervencinės priemonės rūšies
  apskaitos kodą visiems programos įnašams ir atskirai ištekliams, nurodytiems atitinkamai 54 ir 56 straipsniuose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Vadovaujančioji institucija, valdydama finansinę priemonę pagal 2 dalį, arba finansinę priemonę įgyvendinantis subjektas, valdydamas finansinę priemonę pagal 3 dalį, tvarko atskiras sąskaitas arba turi kiekvieno prioriteto ir kiekvienos regiono kategorijos apskaitos kodą visiems programos įnašams ir atskirai ištekliams, nurodytiems atitinkamai 54 ir 56 straipsniuose.

7.   Vadovaujančioji institucija, valdydama finansinę priemonę pagal 2 dalį, arba finansinę priemonę įgyvendinantis subjektas, valdydamas finansinę priemonę pagal 3 dalį, tvarko atskiras sąskaitas arba turi kiekvieno prioriteto ir kiekvienos regiono kategorijos
  arba EŽŪFKP intervencinės priemonės rūšies
  apskaitos kodą visiems programos įnašams ir atskirai ištekliams, nurodytiems atitinkamai 54 ir 56 straipsniuose.

Pakeitimas 256

Pakeitimas 256

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

53 straipsnio 7 a dalis (nauja)

53 straipsnio 7 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Ataskaitų apie finansinės priemonės naudojimą numatytais tikslais teikimo reikalavimai taikomi tik vadovaujančiosioms institucijoms ir finansų tarpininkams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7a.
     
  Ataskaitų apie finansinės priemonės naudojimą numatytais tikslais teikimo reikalavimai taikomi tik vadovaujančiosioms institucijoms ir finansų tarpininkams.

Pakeitimas 257

Pakeitimas 257

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

54 straipsnio 2 dalis

54 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Palūkanos ir kitas pelnas iš finansinėms priemonėms sumokėtos fondų paramos panaudojami tam pačiam tikslui arba tikslams kaip pradinė fondų parama arba toje pačioje finansinėje priemonėje, arba, pabaigus naudoti finansinę priemonę, kitose finansinėse priemonėse arba kitų formų paramai iki tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos. | 2.   Palūkanos ir kitas pelnas iš finansinėms priemonėms sumokėtos fondų paramos panaudojami tam pačiam tikslui arba tikslams kaip pradinė fondų parama arba toje pačioje finansinėje priemonėje, arba, pabaigus naudoti finansinę priemonę, kitose finansinėse priemonėse arba kitų formų paramai
  , skiriamai tolesnėms investicijoms į galutinius gavėjus, arba, kai taikytina, finansinei priemonei skirto fondų įnašo nominaliąja suma išreikštiems nuostoliams, atsiradusiems dėl neigiamų palūkanų, padengti, jeigu tokie nuostoliai atsiranda nepaisant finansines priemones įgyvendinančių subjektų vykdomo aktyvaus iždo valdymo,
  iki tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Palūkanos ir kitas pelnas iš finansinėms priemonėms sumokėtos fondų paramos panaudojami tam pačiam tikslui arba tikslams kaip pradinė fondų parama arba toje pačioje finansinėje priemonėje, arba, pabaigus naudoti finansinę priemonę, kitose finansinėse priemonėse arba kitų formų paramai iki tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos.

2.   Palūkanos ir kitas pelnas iš finansinėms priemonėms sumokėtos fondų paramos panaudojami tam pačiam tikslui arba tikslams kaip pradinė fondų parama arba toje pačioje finansinėje priemonėje, arba, pabaigus naudoti finansinę priemonę, kitose finansinėse priemonėse arba kitų formų paramai
  , skiriamai tolesnėms investicijoms į galutinius gavėjus, arba, kai taikytina, finansinei priemonei skirto fondų įnašo nominaliąja suma išreikštiems nuostoliams, atsiradusiems dėl neigiamų palūkanų, padengti, jeigu tokie nuostoliai atsiranda nepaisant finansines priemones įgyvendinančių subjektų vykdomo aktyvaus iždo valdymo,
  iki tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos.

Pakeitimas 258

Pakeitimas 258

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

55 straipsnio 1 dalis

55 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Į galutinius gavėjus investuota fondų parama finansinėms priemonėms, taip pat bet kokios iš tų investicijų gautos pajamos, kurios priskiriamos prie fondų paramos, gali būti naudojamos taikant skirtingas sąlygas investuotojams, veikiantiems pagal rinkos ekonomikos principą, tinkamai padalijant riziką ir pelną. | 1.   Į galutinius gavėjus investuota fondų parama finansinėms priemonėms, taip pat bet kokios iš tų investicijų gautos pajamos, kurios priskiriamos prie fondų paramos, gali būti naudojamos taikant skirtingas sąlygas investuotojams, veikiantiems pagal rinkos ekonomikos principą,
  arba kitų formų Sąjungos paramai teikti,
  tinkamai padalijant riziką ir pelną
  laikantis patikimo finansų valdymo principo
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Į galutinius gavėjus investuota fondų parama finansinėms priemonėms, taip pat bet kokios iš tų investicijų gautos pajamos, kurios priskiriamos prie fondų paramos, gali būti naudojamos taikant skirtingas sąlygas investuotojams, veikiantiems pagal rinkos ekonomikos principą, tinkamai padalijant riziką ir pelną.

1.   Į galutinius gavėjus investuota fondų parama finansinėms priemonėms, taip pat bet kokios iš tų investicijų gautos pajamos, kurios priskiriamos prie fondų paramos, gali būti naudojamos taikant skirtingas sąlygas investuotojams, veikiantiems pagal rinkos ekonomikos principą,
  arba kitų formų Sąjungos paramai teikti,
  tinkamai padalijant riziką ir pelną
  laikantis patikimo finansų valdymo principo
  .

Pakeitimas 259

Pakeitimas 259

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

55 straipsnio 2 dalis

55 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Tokių skirtingų sąlygų taikymo lygis neviršija to, kas būtina siekiant sukurti paskatas pritraukti privačiųjų išteklių, kaip nustatyta konkurencingu procesu arba
  nepriklausomu
  vertinimu. | 2.   Tokių skirtingų sąlygų taikymo lygis neviršija to, kas būtina siekiant sukurti paskatas pritraukti privačiųjų išteklių, kaip nustatyta konkurencingu procesu arba
  ex ante
  vertinimu
  , atliktu pagal šio reglamento 52 straipsnį
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Tokių skirtingų sąlygų taikymo lygis neviršija to, kas būtina siekiant sukurti paskatas pritraukti privačiųjų išteklių, kaip nustatyta konkurencingu procesu arba
  nepriklausomu
  vertinimu.

2.   Tokių skirtingų sąlygų taikymo lygis neviršija to, kas būtina siekiant sukurti paskatas pritraukti privačiųjų išteklių, kaip nustatyta konkurencingu procesu arba
  ex ante
  vertinimu
  , atliktu pagal šio reglamento 52 straipsnį
  .

Pakeitimas 260

Pakeitimas 260

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

56 straipsnio 1 dalis

56 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Ištekliai, kurie iki tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos finansinėms priemonėms grąžinami iš investicijų į galutinius gavėjus, arba grąžinami ištekliai, kurie buvo atidėti, kaip susitarta garantijų sutartyse, įskaitant kapitalo grąžinimą ir kitas gautas pajamas, kurie priskiriami fondų paramai, pakartotinai panaudojami įgyvendinant tą pačią ar kitas finansines priemones tolesnėms investicijoms į galutinius gavėjus siekiant to paties konkretaus tikslo arba tikslų ir bet kokioms valdymo išlaidoms ir mokesčiams, susijusiems su tokiomis tolesnėmis investicijomis. | 1.   Ištekliai, kurie iki tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos finansinėms priemonėms grąžinami iš investicijų į galutinius gavėjus, arba grąžinami ištekliai, kurie buvo atidėti, kaip susitarta garantijų sutartyse, įskaitant kapitalo grąžinimą ir kitas gautas pajamas, kurie priskiriami fondų paramai, pakartotinai panaudojami įgyvendinant tą pačią ar kitas finansines priemones tolesnėms investicijoms į galutinius gavėjus siekiant to paties konkretaus tikslo arba tikslų ir bet kokioms valdymo išlaidoms ir mokesčiams, susijusiems su tokiomis tolesnėmis investicijomis
  , atsižvelgiant į patikimo finansų valdymo principą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Ištekliai, kurie iki tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos finansinėms priemonėms grąžinami iš investicijų į galutinius gavėjus, arba grąžinami ištekliai, kurie buvo atidėti, kaip susitarta garantijų sutartyse, įskaitant kapitalo grąžinimą ir kitas gautas pajamas, kurie priskiriami fondų paramai, pakartotinai panaudojami įgyvendinant tą pačią ar kitas finansines priemones tolesnėms investicijoms į galutinius gavėjus siekiant to paties konkretaus tikslo arba tikslų ir bet kokioms valdymo išlaidoms ir mokesčiams, susijusiems su tokiomis tolesnėmis investicijomis.

1.   Ištekliai, kurie iki tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos finansinėms priemonėms grąžinami iš investicijų į galutinius gavėjus, arba grąžinami ištekliai, kurie buvo atidėti, kaip susitarta garantijų sutartyse, įskaitant kapitalo grąžinimą ir kitas gautas pajamas, kurie priskiriami fondų paramai, pakartotinai panaudojami įgyvendinant tą pačią ar kitas finansines priemones tolesnėms investicijoms į galutinius gavėjus siekiant to paties konkretaus tikslo arba tikslų ir bet kokioms valdymo išlaidoms ir mokesčiams, susijusiems su tokiomis tolesnėmis investicijomis
  , atsižvelgiant į patikimo finansų valdymo principą
  .

Pakeitimas 261

Pakeitimas 261

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

56 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

56 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Pagal pirmąją pastraipą taikant našesnes operacijas sutaupytos lėšos nelaikomos gautomis pajamomis. Ypač dėl energijos vartojimo efektyvumo priemonių sutaupytų sąnaudų negalima atitinkamai sumažinti veiklai skirtų subsidijų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pagal pirmąją pastraipą taikant našesnes operacijas sutaupytos lėšos nelaikomos gautomis pajamomis. Ypač dėl energijos vartojimo efektyvumo priemonių sutaupytų sąnaudų negalima atitinkamai sumažinti veiklai skirtų subsidijų.

Pagal pirmąją pastraipą taikant našesnes operacijas sutaupytos lėšos nelaikomos gautomis pajamomis. Ypač dėl energijos vartojimo efektyvumo priemonių sutaupytų sąnaudų negalima atitinkamai sumažinti veiklai skirtų subsidijų.

Pakeitimas 262

Pakeitimas 262

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

57 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

57 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti iš fondų, jeigu paramos gavėjas arba privatusis VPSP veiksmų partneris jas patyrė ir jos sumokėtos įgyvendinant veiksmus per laikotarpį nuo programos pateikimo Komisijai arba nuo 2021 m. sausio 1 d. (taikoma ankstesnė iš šių datų) iki
  2029
   m. gruodžio 31 d. | Išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti iš fondų, jeigu paramos gavėjas arba privatusis VPSP veiksmų partneris jas patyrė ir jos sumokėtos įgyvendinant veiksmus per laikotarpį nuo programos pateikimo Komisijai arba nuo 2021 m. sausio 1 d. (taikoma ankstesnė iš šių datų) iki
  2030
   m. gruodžio 31 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti iš fondų, jeigu paramos gavėjas arba privatusis VPSP veiksmų partneris jas patyrė ir jos sumokėtos įgyvendinant veiksmus per laikotarpį nuo programos pateikimo Komisijai arba nuo 2021 m. sausio 1 d. (taikoma ankstesnė iš šių datų) iki
  2029
   m. gruodžio 31 d.

2029

Išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti iš fondų, jeigu paramos gavėjas arba privatusis VPSP veiksmų partneris jas patyrė ir jos sumokėtos įgyvendinant veiksmus per laikotarpį nuo programos pateikimo Komisijai arba nuo 2021 m. sausio 1 d. (taikoma ankstesnė iš šių datų) iki
  2030
   m. gruodžio 31 d.

2030

Pakeitimas 263

Pakeitimas 263

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

57 straipsnio 4 dalis

57 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Visas veiksmas arba jo dalis gali būti įgyvendinami už valstybės narės ribų, taip pat ir už Sąjungos ribų, su sąlyga, kad veiksmas padeda siekti programos tikslų. | 4.   Visas veiksmas arba jo dalis
  iš ERPF, ESF + arba Sanglaudos fondo
  gali būti įgyvendinami už valstybės narės ribų, taip pat ir už Sąjungos ribų, su sąlyga, kad veiksmas
  priskiriamas prie vieno iš penkių Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG) sudedamųjų dalių, kaip apibrėžta Reglamento (ES) [...] (toliau – ETB reglamentas) 3 straipsnyje, ir
  padeda siekti programos tikslų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Visas veiksmas arba jo dalis gali būti įgyvendinami už valstybės narės ribų, taip pat ir už Sąjungos ribų, su sąlyga, kad veiksmas padeda siekti programos tikslų.

4.   Visas veiksmas arba jo dalis
  iš ERPF, ESF + arba Sanglaudos fondo
  gali būti įgyvendinami už valstybės narės ribų, taip pat ir už Sąjungos ribų, su sąlyga, kad veiksmas
  priskiriamas prie vieno iš penkių Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG) sudedamųjų dalių, kaip apibrėžta Reglamento (ES) [...] (toliau – ETB reglamentas) 3 straipsnyje, ir
  padeda siekti programos tikslų.

Pakeitimas 264

Pakeitimas 264

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

57 straipsnio 6 dalis

57 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Veiksmai neatrenkami, kad jiems būtų teikiama fondų parama, jeigu iki paraiškos skirti finansavimą pagal programą pateikimo vadovaujančiajai institucijai jie buvo fiziškai baigti arba visiškai įgyvendinti, neatsižvelgiant į tai, ar atlikti visi su jais susiję mokėjimai. | 6.   Veiksmai neatrenkami, kad jiems būtų teikiama fondų parama, jeigu iki paraiškos skirti finansavimą pagal programą pateikimo vadovaujančiajai institucijai jie buvo fiziškai baigti arba visiškai įgyvendinti, neatsižvelgiant į tai, ar atlikti visi su jais susiję mokėjimai.
  Ši dalis netaikoma išlaidoms, susijusioms su išlaidų kompensavimu atokiausiuose regionuose pagal EJRŽF, taip pat išlaidoms, finansuojamoms pagal papildomas specialias išmokas atokiausiems regionams pagal ERPF ir ESF+. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Veiksmai neatrenkami, kad jiems būtų teikiama fondų parama, jeigu iki paraiškos skirti finansavimą pagal programą pateikimo vadovaujančiajai institucijai jie buvo fiziškai baigti arba visiškai įgyvendinti, neatsižvelgiant į tai, ar atlikti visi su jais susiję mokėjimai.

6.   Veiksmai neatrenkami, kad jiems būtų teikiama fondų parama, jeigu iki paraiškos skirti finansavimą pagal programą pateikimo vadovaujančiajai institucijai jie buvo fiziškai baigti arba visiškai įgyvendinti, neatsižvelgiant į tai, ar atlikti visi su jais susiję mokėjimai.
  Ši dalis netaikoma išlaidoms, susijusioms su išlaidų kompensavimu atokiausiuose regionuose pagal EJRŽF, taip pat išlaidoms, finansuojamoms pagal papildomas specialias išmokas atokiausiems regionams pagal ERPF ir ESF+.

Pakeitimas 265

Pakeitimas 265

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

58 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos a punktas

58 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | skolos palūkanos, išskyrus
  susijusios
  su dotacijomis, suteiktomis kaip palūkanų normos subsidija ar garantinio mokesčio subsidija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

skolos palūkanos, išskyrus
  susijusios
  su dotacijomis, suteiktomis kaip palūkanų normos subsidija ar garantinio mokesčio subsidija;

susijusios

| a) | skolos palūkanos, išskyrus
  susijusias
  su dotacijomis, suteiktomis kaip palūkanų normos subsidija ar garantinio mokesčio subsidija
  , arba susijusias su finansinei priemonei skirtu įnašu dėl neigiamų palūkanų
  ; |
| --- | --- |

a)

skolos palūkanos, išskyrus
  susijusias
  su dotacijomis, suteiktomis kaip palūkanų normos subsidija ar garantinio mokesčio subsidija
  , arba susijusias su finansinei priemonei skirtu įnašu dėl neigiamų palūkanų
  ;

susijusias

, arba susijusias su finansinei priemonei skirtu įnašu dėl neigiamų palūkanų

Pakeitimas 266

Pakeitimas 266

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

58 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos c punktas

58 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | pridėtinės vertės mokestis (PVM), išskyrus veiksmus, kurių visos išlaidos mažesnės nei 5 000 000  EUR. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

c)

pridėtinės vertės mokestis (PVM), išskyrus veiksmus, kurių visos išlaidos mažesnės nei 5 000 000  EUR.

pridėtinės vertės mokestis (PVM), išskyrus veiksmus, kurių visos išlaidos mažesnės nei 5 000 000  EUR.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 267

Pakeitimas 267

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

58 straipsnio 1 dalies 2 a pastraipa (nauja)

58 straipsnio 1 dalies 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Pridėtinės vertės mokesčio (PVM) veiksmų tinkamumas finansuoti nustatomas kiekvienu konkrečiu atveju atskirai, išskyrus veiksmus, kurių visos išlaidos mažesnės nei 5 000 000  EUR, ir galutinių gavėjų investicijas ir išlaidas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pridėtinės vertės mokesčio (PVM) veiksmų tinkamumas finansuoti nustatomas kiekvienu konkrečiu atveju atskirai, išskyrus veiksmus, kurių visos išlaidos mažesnės nei 5 000 000  EUR, ir galutinių gavėjų investicijas ir išlaidas.

Pridėtinės vertės mokesčio (PVM) veiksmų tinkamumas finansuoti nustatomas kiekvienu konkrečiu atveju atskirai, išskyrus veiksmus, kurių visos išlaidos mažesnės nei 5 000 000  EUR, ir galutinių gavėjų investicijas ir išlaidas.

Pakeitimas 268

Pakeitimas 268

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

59 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

59 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybė narė gali sutrumpinti pirmoje pastraipoje nustatytą terminą iki trejų metų atvejais, susijusiais su
  investicijų
  tęstinumo išlaikymu arba MVĮ sukurtomis darbo vietomis. | Valstybė narė
  tinkamai pagrįstais atvejais, nurodytais a, b ir c punktuose,
  gali sutrumpinti pirmoje pastraipoje nustatytą terminą iki trejų metų atvejais, susijusiais su tęstinumo išlaikymu arba MVĮ sukurtomis darbo vietomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybė narė gali sutrumpinti pirmoje pastraipoje nustatytą terminą iki trejų metų atvejais, susijusiais su
  investicijų
  tęstinumo išlaikymu arba MVĮ sukurtomis darbo vietomis.

investicijų

Valstybė narė
  tinkamai pagrįstais atvejais, nurodytais a, b ir c punktuose,
  gali sutrumpinti pirmoje pastraipoje nustatytą terminą iki trejų metų atvejais, susijusiais su tęstinumo išlaikymu arba MVĮ sukurtomis darbo vietomis.

tinkamai pagrįstais atvejais, nurodytais a, b ir c punktuose,

Pakeitimas 269

Pakeitimas 269

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

59 straipsnio 3 dalis

59 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   1 ir 2 dalys netaikomos veiksmui, jeigu su
  juo
  susijusi gamybinė veikla nutraukiama dėl netyčinio bankroto. | 3.   1 ir 2 dalys netaikomos
  finansinėms priemonėms skirtiems programos įnašams arba finansinių priemonių įnašams ir
  veiksmui
  skirtiems įnašams
  , jeigu su
  tuo veiksmu
  susijusi gamybinė veikla nutraukiama dėl netyčinio bankroto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   1 ir 2 dalys netaikomos veiksmui, jeigu su
  juo
  susijusi gamybinė veikla nutraukiama dėl netyčinio bankroto.

3.   1 ir 2 dalys netaikomos
  finansinėms priemonėms skirtiems programos įnašams arba finansinių priemonių įnašams ir
  veiksmui
  skirtiems įnašams
  , jeigu su
  tuo veiksmu
  susijusi gamybinė veikla nutraukiama dėl netyčinio bankroto.

Pakeitimas 270

Pakeitimas 270

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

62 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

62 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1 dalies d punkte minimi valdymo mokesčiai grindžiami veiklos rezultatais. Jei kontroliuojantįjį fondą ir (arba) specialiuosius fondus valdantys subjektai pagal 53 straipsnio
  3
  dalį atrenkami tiesiogiai skiriant sutartį, tiems subjektams sumokėtų valdymo išlaidų ir mokesčių sumai, kuri gali būti deklaruota kaip tinkamos finansuoti išlaidos, taikoma ne didesnė kaip 5 proc. visos programos įnašų, sumokėtų galutiniams gavėjams kaip paskolos ir investicijos į nuosavą ar kvazinuosavą kapitalą arba atidėtų, kaip susitarta garantijų sutartyse, sumos viršutinė riba. | 1 dalies d punkte minimi valdymo mokesčiai grindžiami veiklos rezultatais.
  Per pirmuosius dvylika finansinės priemonės įgyvendinimo mėnesių, bazinis atlygis už valdymo išlaidas ir mokesčius yra tinkamas finansuoti.
  Jei kontroliuojantįjį fondą ir (arba) specialiuosius fondus valdantys subjektai pagal 53 straipsnio
  2
  dalį atrenkami tiesiogiai skiriant sutartį, tiems subjektams sumokėtų valdymo išlaidų ir mokesčių sumai, kuri gali būti deklaruota kaip tinkamos finansuoti išlaidos, taikoma ne didesnė kaip 5 proc. visos programos įnašų, sumokėtų galutiniams gavėjams kaip paskolos ir investicijos į nuosavą ar kvazinuosavą kapitalą arba atidėtų, kaip susitarta garantijų sutartyse, sumos viršutinė riba. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1 dalies d punkte minimi valdymo mokesčiai grindžiami veiklos rezultatais. Jei kontroliuojantįjį fondą ir (arba) specialiuosius fondus valdantys subjektai pagal 53 straipsnio
  3
  dalį atrenkami tiesiogiai skiriant sutartį, tiems subjektams sumokėtų valdymo išlaidų ir mokesčių sumai, kuri gali būti deklaruota kaip tinkamos finansuoti išlaidos, taikoma ne didesnė kaip 5 proc. visos programos įnašų, sumokėtų galutiniams gavėjams kaip paskolos ir investicijos į nuosavą ar kvazinuosavą kapitalą arba atidėtų, kaip susitarta garantijų sutartyse, sumos viršutinė riba.

3

1 dalies d punkte minimi valdymo mokesčiai grindžiami veiklos rezultatais.
  Per pirmuosius dvylika finansinės priemonės įgyvendinimo mėnesių, bazinis atlygis už valdymo išlaidas ir mokesčius yra tinkamas finansuoti.
  Jei kontroliuojantįjį fondą ir (arba) specialiuosius fondus valdantys subjektai pagal 53 straipsnio
  2
  dalį atrenkami tiesiogiai skiriant sutartį, tiems subjektams sumokėtų valdymo išlaidų ir mokesčių sumai, kuri gali būti deklaruota kaip tinkamos finansuoti išlaidos, taikoma ne didesnė kaip 5 proc. visos programos įnašų, sumokėtų galutiniams gavėjams kaip paskolos ir investicijos į nuosavą ar kvazinuosavą kapitalą arba atidėtų, kaip susitarta garantijų sutartyse, sumos viršutinė riba.

Per pirmuosius dvylika finansinės priemonės įgyvendinimo mėnesių, bazinis atlygis už valdymo išlaidas ir mokesčius yra tinkamas finansuoti.

2

Pakeitimas 271

Pakeitimas 271

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

62 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

62 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ta riba netaikoma,
  jei finansines priemones įgyvendinantys subjektai atrenkami konkurso būdu pagal taikytiną teisę ir konkursu nustatoma, kad valdymo išlaidos ir mokesčiai turi būti didesni. | Jei finansines priemones įgyvendinantys subjektai atrenkami konkurso būdu pagal taikytiną teisę ir konkursu nustatoma, kad valdymo išlaidos ir mokesčiai turi būti didesni
  , o mokesčiai grindžiami rezultatais
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ta riba netaikoma,
  jei finansines priemones įgyvendinantys subjektai atrenkami konkurso būdu pagal taikytiną teisę ir konkursu nustatoma, kad valdymo išlaidos ir mokesčiai turi būti didesni.

Ta riba netaikoma,

Jei finansines priemones įgyvendinantys subjektai atrenkami konkurso būdu pagal taikytiną teisę ir konkursu nustatoma, kad valdymo išlaidos ir mokesčiai turi būti didesni
  , o mokesčiai grindžiami rezultatais
  .

, o mokesčiai grindžiami rezultatais

Pakeitimas 272

Pakeitimas 272

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

63 straipsnio 2 dalis

63 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės užtikrina, kad į Komisijai pateiktas sąskaitas įtrauktos išlaidos būtų teisėtos ir tvarkingos, ir imasi visų reikiamų veiksmų, kad užkirstų kelią pažeidimams, įskaitant sukčiavimą, juos nustatytų, ištaisytų ir apie juos praneštų. | 2.   Valstybės narės užtikrina, kad į Komisijai pateiktas sąskaitas įtrauktos išlaidos būtų teisėtos ir tvarkingos, ir imasi visų reikiamų veiksmų, kad užkirstų kelią pažeidimams, įskaitant sukčiavimą, juos nustatytų, ištaisytų ir apie juos praneštų.
  Valstybės narės visapusiškai bendradarbiauja su OLAF. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės užtikrina, kad į Komisijai pateiktas sąskaitas įtrauktos išlaidos būtų teisėtos ir tvarkingos, ir imasi visų reikiamų veiksmų, kad užkirstų kelią pažeidimams, įskaitant sukčiavimą, juos nustatytų, ištaisytų ir apie juos praneštų.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad į Komisijai pateiktas sąskaitas įtrauktos išlaidos būtų teisėtos ir tvarkingos, ir imasi visų reikiamų veiksmų, kad užkirstų kelią pažeidimams, įskaitant sukčiavimą, juos nustatytų, ištaisytų ir apie juos praneštų.
  Valstybės narės visapusiškai bendradarbiauja su OLAF.

Pakeitimas 273

Pakeitimas 273

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

63 straipsnio 4 dalis

63 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Valstybės narės užtikrina stebėsenos sistemos ir rodiklių duomenų kokybę ir patikimumą. | 4.   Valstybės narės užtikrina stebėsenos sistemos ir rodiklių duomenų kokybę
  , nepriklausomumą
  ir patikimumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Valstybės narės užtikrina stebėsenos sistemos ir rodiklių duomenų kokybę ir patikimumą.

4.   Valstybės narės užtikrina stebėsenos sistemos ir rodiklių duomenų kokybę
  , nepriklausomumą
  ir patikimumą.

Pakeitimas 274

Pakeitimas 274

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

63 straipsnio 6 dalies 1 pastraipa

63 straipsnio 6 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės imasi priemonių, kad užtikrintų veiksmingą su fondais susijusių skundų nagrinėjimą. Komisijos prašymu jos nagrinėja Komisijai pateiktus skundus, kurie patenka į jų programų taikymo sritį, ir informuoja Komisiją apie nagrinėjimo rezultatus. | Valstybės narės imasi priemonių, kad užtikrintų veiksmingą su fondais susijusių skundų nagrinėjimą.
  Atsakomybė už taikymo sritį, taisykles ir procedūras, susijusias su ta tvarka, tenka valstybėms narėms, atsižvelgiant į jų institucinę ir teisinę sistemą.
  Komisijos prašymu
  pagal 64 straipsnio 4a dalį
  jos nagrinėja Komisijai pateiktus skundus, kurie patenka į jų programų taikymo sritį, ir informuoja Komisiją apie nagrinėjimo rezultatus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės imasi priemonių, kad užtikrintų veiksmingą su fondais susijusių skundų nagrinėjimą. Komisijos prašymu jos nagrinėja Komisijai pateiktus skundus, kurie patenka į jų programų taikymo sritį, ir informuoja Komisiją apie nagrinėjimo rezultatus.

Valstybės narės imasi priemonių, kad užtikrintų veiksmingą su fondais susijusių skundų nagrinėjimą.
  Atsakomybė už taikymo sritį, taisykles ir procedūras, susijusias su ta tvarka, tenka valstybėms narėms, atsižvelgiant į jų institucinę ir teisinę sistemą.
  Komisijos prašymu
  pagal 64 straipsnio 4a dalį
  jos nagrinėja Komisijai pateiktus skundus, kurie patenka į jų programų taikymo sritį, ir informuoja Komisiją apie nagrinėjimo rezultatus.

Atsakomybė už taikymo sritį, taisykles ir procedūras, susijusias su ta tvarka, tenka valstybėms narėms, atsižvelgiant į jų institucinę ir teisinę sistemą.

pagal 64 straipsnio 4a dalį

Pakeitimas 275

Pakeitimas 275

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

63 straipsnio 7 dalies 1 pastraipa

63 straipsnio 7 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad visa informacija tarp paramos gavėjų ir programos institucijų būtų keičiamasi naudojantis elektroninio keitimosi duomenimis sistemomis pagal XII priedą. | Valstybės narės užtikrina, kad visa informacija tarp paramos gavėjų ir programos institucijų būtų keičiamasi naudojantis
  patogiomis
  elektroninio keitimosi duomenimis sistemomis pagal XII priedą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad visa informacija tarp paramos gavėjų ir programos institucijų būtų keičiamasi naudojantis elektroninio keitimosi duomenimis sistemomis pagal XII priedą.

Valstybės narės užtikrina, kad visa informacija tarp paramos gavėjų ir programos institucijų būtų keičiamasi naudojantis
  patogiomis
  elektroninio keitimosi duomenimis sistemomis pagal XII priedą.

patogiomis

Pakeitimas 276

Pakeitimas 276

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

63 straipsnio 7 dalies 2 pastraipa

63 straipsnio 7 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| EJRŽF, PMIF, VSF ir SVVP lėšomis remiamoms programoms pirma pastraipa taikoma nuo
  2023
   m. sausio 1 d. | EJRŽF, PMIF, VSF ir SVVP lėšomis remiamoms programoms pirma pastraipa taikoma nuo
  2022
   m. sausio 1 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

EJRŽF, PMIF, VSF ir SVVP lėšomis remiamoms programoms pirma pastraipa taikoma nuo
  2023
   m. sausio 1 d.

2023

EJRŽF, PMIF, VSF ir SVVP lėšomis remiamoms programoms pirma pastraipa taikoma nuo
  2022
   m. sausio 1 d.

2022

Pakeitimas 277

Pakeitimas 277

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

63 straipsnio 7 dalies 3 pastraipa

63 straipsnio 7 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pirma pastraipa netaikoma programoms, kuriomis siekiama ESF+ reglamento [4 straipsnio 1 dalies
  c punkto vii
  papunktyje] nurodyto tikslo. | Pirma pastraipa netaikoma programoms, kuriomis siekiama ESF+ reglamento [4 straipsnio 1 dalies
  xi
  papunktyje] nurodyto tikslo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pirma pastraipa netaikoma programoms, kuriomis siekiama ESF+ reglamento [4 straipsnio 1 dalies
  c punkto vii
  papunktyje] nurodyto tikslo.

c punkto vii

Pirma pastraipa netaikoma programoms, kuriomis siekiama ESF+ reglamento [4 straipsnio 1 dalies
  xi
  papunktyje] nurodyto tikslo.

xi

Pakeitimas 278

Pakeitimas 278

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

63 straipsnio 11 dalis

63 straipsnio 11 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 11.   Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio įgyvendinimo sąlygas, Komisija pagal 109 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatoma pranešimams apie pažeidimus naudotina forma. | 11.   Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio įgyvendinimo sąlygas
  ir taisykles
  , Komisija pagal 109 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatoma pranešimams apie pažeidimus naudotina forma. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11.   Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio įgyvendinimo sąlygas, Komisija pagal 109 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatoma pranešimams apie pažeidimus naudotina forma.

11.   Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio įgyvendinimo sąlygas
  ir taisykles
  , Komisija pagal 109 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatoma pranešimams apie pažeidimus naudotina forma.

Pakeitimas 279

Pakeitimas 279

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

64 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

64 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija įsitikina, kad valstybės narės turi šio reglamento reikalavimus atitinkančias valdymo ir kontrolės sistemas ir kad tos sistemos veiksmingai veikia programų įgyvendinimo laikotarpiu. Komisija parengia rizikos vertinimu pagrįstą audito strategiją ir audito planą. | Komisija įsitikina, kad valstybės narės turi šio reglamento reikalavimus atitinkančias valdymo ir kontrolės sistemas ir kad tos sistemos
  efektyviai ir
  veiksmingai veikia programų įgyvendinimo laikotarpiu. Komisija parengia
  valstybėms narėms skirtą
  rizikos vertinimu pagrįstą audito strategiją ir audito planą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija įsitikina, kad valstybės narės turi šio reglamento reikalavimus atitinkančias valdymo ir kontrolės sistemas ir kad tos sistemos veiksmingai veikia programų įgyvendinimo laikotarpiu. Komisija parengia rizikos vertinimu pagrįstą audito strategiją ir audito planą.

Komisija įsitikina, kad valstybės narės turi šio reglamento reikalavimus atitinkančias valdymo ir kontrolės sistemas ir kad tos sistemos
  efektyviai ir
  veiksmingai veikia programų įgyvendinimo laikotarpiu. Komisija parengia
  valstybėms narėms skirtą
  rizikos vertinimu pagrįstą audito strategiją ir audito planą.

efektyviai ir

valstybėms narėms skirtą

Pakeitimas 280

Pakeitimas 280

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

64 straipsnio 2 dalis

64 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija atlieka auditus ne vėliau kaip per
  trejus
  kalendorinius metus po sąskaitų, į kurias įtrauktos atitinkamos išlaidos, priėmimo. Šis laikotarpis netaikomas veiksmams, kai kyla įtarimų dėl sukčiavimo. | 2.   Komisija atlieka auditus ne vėliau kaip per
  dvejus
  kalendorinius metus po sąskaitų, į kurias įtrauktos atitinkamos išlaidos, priėmimo. Šis laikotarpis netaikomas veiksmams, kai kyla įtarimų dėl sukčiavimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisija atlieka auditus ne vėliau kaip per
  trejus
  kalendorinius metus po sąskaitų, į kurias įtrauktos atitinkamos išlaidos, priėmimo. Šis laikotarpis netaikomas veiksmams, kai kyla įtarimų dėl sukčiavimo.

2.   Komisija atlieka auditus ne vėliau kaip per
  dvejus
  kalendorinius metus po sąskaitų, į kurias įtrauktos atitinkamos išlaidos, priėmimo. Šis laikotarpis netaikomas veiksmams, kai kyla įtarimų dėl sukčiavimo.

Pakeitimas 281

Pakeitimas 281

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

64 straipsnio 4 dalies 1 pastraipos a punktas

64 straipsnio 4 dalies 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | Komisija praneša apie auditą kompetentingai programos institucijai bent prieš
  12
  darbo dienų, išskyrus skubius atvejus. Valstybės narės pareigūnai arba įgaliotieji atstovai gali dalyvauti atliekant tokį auditą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

Komisija praneša apie auditą kompetentingai programos institucijai bent prieš
  12
  darbo dienų, išskyrus skubius atvejus. Valstybės narės pareigūnai arba įgaliotieji atstovai gali dalyvauti atliekant tokį auditą;

12

| a) | Komisija praneša apie auditą kompetentingai programos institucijai bent prieš
  15
  darbo dienų, išskyrus skubius atvejus. Valstybės narės pareigūnai arba įgaliotieji atstovai gali dalyvauti atliekant tokį auditą; |
| --- | --- |

a)

Komisija praneša apie auditą kompetentingai programos institucijai bent prieš
  15
  darbo dienų, išskyrus skubius atvejus. Valstybės narės pareigūnai arba įgaliotieji atstovai gali dalyvauti atliekant tokį auditą;

15

Pakeitimas 282

Pakeitimas 282

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

64 straipsnio 4 dalies 1 pastraipos c punktas

64 straipsnio 4 dalies 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | Komisija ne vėliau kaip per
  tris
  mėnesius nuo paskutinės audito dienos perduoda kompetentingai valstybės narės institucijai preliminarias audito išvadas bent viena oficialiąja Sąjungos kalba; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

Komisija ne vėliau kaip per
  tris
  mėnesius nuo paskutinės audito dienos perduoda kompetentingai valstybės narės institucijai preliminarias audito išvadas bent viena oficialiąja Sąjungos kalba;

tris

| c) | Komisija ne vėliau kaip per
  du
  mėnesius nuo paskutinės audito dienos perduoda kompetentingai valstybės narės institucijai preliminarias audito išvadas bent viena oficialiąja Sąjungos kalba; |
| --- | --- |

c)

Komisija ne vėliau kaip per
  du
  mėnesius nuo paskutinės audito dienos perduoda kompetentingai valstybės narės institucijai preliminarias audito išvadas bent viena oficialiąja Sąjungos kalba;

du

Pakeitimas 283

Pakeitimas 283

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

64 straipsnio 4 dalies 1 pastraipos d punktas

64 straipsnio 4 dalies 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | Komisija ne vėliau kaip per
  tris
  mėnesius nuo išsamaus kompetentingos valstybės narės institucijos atsakymo dėl preliminarių audito išvadų gavimo dienos perduoda audito ataskaitą bent viena oficialiąja Sąjungos kalba. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

Komisija ne vėliau kaip per
  tris
  mėnesius nuo išsamaus kompetentingos valstybės narės institucijos atsakymo dėl preliminarių audito išvadų gavimo dienos perduoda audito ataskaitą bent viena oficialiąja Sąjungos kalba.

tris

| d) | Komisija ne vėliau kaip per
  du
  mėnesius nuo išsamaus kompetentingos valstybės narės institucijos atsakymo dėl preliminarių audito išvadų gavimo dienos perduoda audito ataskaitą bent viena oficialiąja Sąjungos kalba.
  Valstybės narės atsakymas laikomas išsamiu, jeigu Komisija per du mėnesius nepraneša apie trūkstamą dokumentaciją. |
| --- | --- |

d)

Komisija ne vėliau kaip per
  du
  mėnesius nuo išsamaus kompetentingos valstybės narės institucijos atsakymo dėl preliminarių audito išvadų gavimo dienos perduoda audito ataskaitą bent viena oficialiąja Sąjungos kalba.
  Valstybės narės atsakymas laikomas išsamiu, jeigu Komisija per du mėnesius nepraneša apie trūkstamą dokumentaciją.

du

Valstybės narės atsakymas laikomas išsamiu, jeigu Komisija per du mėnesius nepraneša apie trūkstamą dokumentaciją.

Pakeitimas 284

Pakeitimas 284

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

64 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

64 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija gali pratęsti c ir d punktuose nurodytus terminus dar
  trimis
  mėnesiais. | Komisija
  tinkamai pagrįstais atvejais
  gali pratęsti c ir d punktuose nurodytus terminus dar
  dviem
  mėnesiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija gali pratęsti c ir d punktuose nurodytus terminus dar
  trimis
  mėnesiais.

trimis

Komisija
  tinkamai pagrįstais atvejais
  gali pratęsti c ir d punktuose nurodytus terminus dar
  dviem
  mėnesiais.

tinkamai pagrįstais atvejais

dviem

Pakeitimas 285

Pakeitimas 285

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

64 straipsnio 4 a dalis (nauja)

64 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Nedarant poveikio 63 straipsnio 6 daliai, Komisija užtikrina galimybę naudotis skundų nagrinėjimo sistema, kuri būtų prieinama piliečiams ir suinteresuotosioms šalims. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Nedarant poveikio 63 straipsnio 6 daliai, Komisija užtikrina galimybę naudotis skundų nagrinėjimo sistema, kuri būtų prieinama piliečiams ir suinteresuotosioms šalims.

Pakeitimas 286

Pakeitimas 286

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

65 straipsnio 2 dalis

65 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Audito institucija yra viešojo sektoriaus institucija, funkciškai nepriklausoma nuo
  audituojamų
  subjektų. | 2.   Audito institucija yra viešojo
  arba privačiojo
  sektoriaus institucija, funkciškai nepriklausoma nuo
  vadovaujančiosios institucijos ir
  subjektų
  arba organų, kuriems buvo patikėtos arba deleguotos funkcijos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Audito institucija yra viešojo sektoriaus institucija, funkciškai nepriklausoma nuo
  audituojamų
  subjektų.

2.   Audito institucija yra viešojo
  arba privačiojo
  sektoriaus institucija, funkciškai nepriklausoma nuo
  vadovaujančiosios institucijos ir
  subjektų
  arba organų, kuriems buvo patikėtos arba deleguotos funkcijos
  .

Pakeitimas 287

Pakeitimas 287

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

66 straipsnio 1 dalies e punktas

66 straipsnio 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | elektroninėje sistemoje
  įrašyti ir saugoti kiekvieno veiksmo duomenis, reikalingus stebėsenai, vertinimui, finansų valdymui, patikrinimams ir auditams, ir užtikrinti duomenų saugumą, vientisumą ir konfidencialumą bei naudotojų autentiškumo patvirtinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

elektroninėje sistemoje
  įrašyti ir saugoti kiekvieno veiksmo duomenis, reikalingus stebėsenai, vertinimui, finansų valdymui, patikrinimams ir auditams, ir užtikrinti duomenų saugumą, vientisumą ir konfidencialumą bei naudotojų autentiškumo patvirtinimą.

elektroninėje sistemoje

| e) | elektroninėse sistemose
  įrašyti ir saugoti kiekvieno veiksmo duomenis, reikalingus stebėsenai, vertinimui, finansų valdymui, patikrinimams ir auditams, ir užtikrinti duomenų saugumą, vientisumą ir konfidencialumą bei naudotojų autentiškumo patvirtinimą. |
| --- | --- |

e)

elektroninėse sistemose
  įrašyti ir saugoti kiekvieno veiksmo duomenis, reikalingus stebėsenai, vertinimui, finansų valdymui, patikrinimams ir auditams, ir užtikrinti duomenų saugumą, vientisumą ir konfidencialumą bei naudotojų autentiškumo patvirtinimą.

elektroninėse sistemose

Pakeitimas 288

Pakeitimas 288

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

67 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

67 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Vadovaujančioji institucija veiksmų atrankai nustato ir taiko nediskriminuojančius, skaidrius ir lyčių lygybę užtikrinančius kriterijus ir atsižvelgia į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, darnaus vystymosi principą bei Sąjungos aplinkos politiką pagal SESV 11 straipsnį ir 191 straipsnio 1 dalį. | Vadovaujančioji institucija veiksmų atrankai nustato ir taiko nediskriminuojančius, skaidrius ir
  prieinamumą neįgaliesiems bei
  lyčių lygybę užtikrinančius kriterijus ir atsižvelgia į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, darnaus vystymosi principą bei Sąjungos aplinkos politiką pagal SESV 11 straipsnį ir 191 straipsnio 1 dalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Vadovaujančioji institucija veiksmų atrankai nustato ir taiko nediskriminuojančius, skaidrius ir lyčių lygybę užtikrinančius kriterijus ir atsižvelgia į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, darnaus vystymosi principą bei Sąjungos aplinkos politiką pagal SESV 11 straipsnį ir 191 straipsnio 1 dalį.

Vadovaujančioji institucija veiksmų atrankai nustato ir taiko nediskriminuojančius, skaidrius ir
  prieinamumą neįgaliesiems bei
  lyčių lygybę užtikrinančius kriterijus ir atsižvelgia į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, darnaus vystymosi principą bei Sąjungos aplinkos politiką pagal SESV 11 straipsnį ir 191 straipsnio 1 dalį.

prieinamumą neįgaliesiems bei

Pakeitimas 289

Pakeitimas 289

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

67 straipsnio 3 dalies a punktas

67 straipsnio 3 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | užtikrina, kad atrinkti veiksmai atitiktų programą ir padėtų veiksmingai siekti jos konkrečių tikslų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

užtikrina, kad atrinkti veiksmai atitiktų programą ir padėtų veiksmingai siekti jos konkrečių tikslų;

| a) | užtikrina, kad atrinkti veiksmai
  būtų tvarūs,
  atitiktų programą
  bei teritorines strategijas
  ir padėtų veiksmingai siekti jos konkrečių tikslų; |
| --- | --- |

a)

užtikrina, kad atrinkti veiksmai
  būtų tvarūs,
  atitiktų programą
  bei teritorines strategijas
  ir padėtų veiksmingai siekti jos konkrečių tikslų;

būtų tvarūs,

bei teritorines strategijas

Pakeitimas 290

Pakeitimas 290

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

67 straipsnio 3 dalies c punktas

67 straipsnio 3 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | užtikrina, kad atrinktais veiksmais būtų sukuriama
  geriausias
  paramos sumos, vykdomos veiklos ir tikslų įgyvendinimo sąsaja; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

užtikrina, kad atrinktais veiksmais būtų sukuriama
  geriausias
  paramos sumos, vykdomos veiklos ir tikslų įgyvendinimo sąsaja;

geriausias

| c) | užtikrina, kad atrinktais veiksmais būtų sukuriama
  tinkama
  paramos sumos, vykdomos veiklos ir tikslų įgyvendinimo sąsaja; |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad atrinktais veiksmais būtų sukuriama
  tinkama
  paramos sumos, vykdomos veiklos ir tikslų įgyvendinimo sąsaja;

tinkama

Pakeitimas 291

Pakeitimas 291

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

67 straipsnio 3 dalies e punktas

67 straipsnio 3 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | užtikrina, kad dėl atrinktų veiksmų, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES (48), būtų atliktas poveikio aplinkai vertinimas arba patikrinimo procedūra, remiantis toje direktyvoje su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/52/ES (49), nustatytais reikalavimais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

užtikrina, kad dėl atrinktų veiksmų, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES (48), būtų atliktas poveikio aplinkai vertinimas arba patikrinimo procedūra, remiantis toje direktyvoje su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/52/ES (49), nustatytais reikalavimais;

48

49

| e) | užtikrina, kad dėl atrinktų veiksmų, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES (48), būtų atliktas poveikio aplinkai vertinimas arba patikrinimo procedūra
  ir kad būtų tinkamai atsižvelgta į alternatyvių sprendimų vertinimą ir į išsamias viešas konsultacijas
  , remiantis toje direktyvoje su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/52/ES (49), nustatytais reikalavimais; |
| --- | --- |

e)

užtikrina, kad dėl atrinktų veiksmų, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES (48), būtų atliktas poveikio aplinkai vertinimas arba patikrinimo procedūra
  ir kad būtų tinkamai atsižvelgta į alternatyvių sprendimų vertinimą ir į išsamias viešas konsultacijas
  , remiantis toje direktyvoje su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/52/ES (49), nustatytais reikalavimais;

48

ir kad būtų tinkamai atsižvelgta į alternatyvių sprendimų vertinimą ir į išsamias viešas konsultacijas

49

Pakeitimas 292

Pakeitimas 292

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

67 straipsnio 3 dalies f punktas

67 straipsnio 3 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | jei veiksmai pradėti vykdyti prieš pateikiant finansavimo paraišką vadovaujančiajai institucijai,
  patikrina
  ,
  ar laikytasi
  taikytinos teisės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

jei veiksmai pradėti vykdyti prieš pateikiant finansavimo paraišką vadovaujančiajai institucijai,
  patikrina
  ,
  ar laikytasi
  taikytinos teisės;

patikrina

ar laikytasi

| f) | jei veiksmai pradėti vykdyti prieš pateikiant finansavimo paraišką vadovaujančiajai institucijai,
  užtikrina
  ,
  kad būtų laikomasi
  taikytinos teisės; |
| --- | --- |

f)

jei veiksmai pradėti vykdyti prieš pateikiant finansavimo paraišką vadovaujančiajai institucijai,
  užtikrina
  ,
  kad būtų laikomasi
  taikytinos teisės;

užtikrina

kad būtų laikomasi

Pakeitimas 293

Pakeitimas 293

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

67 straipsnio 3 dalies j punktas

67 straipsnio 3 dalies j punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| j) | užtikrina
  , kad investicijomis į infrastruktūrą būtų didinamas atsparumas klimato kaitai numatomu bent penkerių metų laikotarpiu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

j)

užtikrina
  , kad investicijomis į infrastruktūrą būtų didinamas atsparumas klimato kaitai numatomu bent penkerių metų laikotarpiu.

užtikrina

| j) | prieš priimant sprendimus dėl investavimo užtikrina
  , kad investicijomis į infrastruktūrą būtų didinamas atsparumas klimato kaitai numatomu bent penkerių metų laikotarpiu
  , taip pat, kad būtų laikomasi principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“
  . |
| --- | --- |

j)

prieš priimant sprendimus dėl investavimo užtikrina
  , kad investicijomis į infrastruktūrą būtų didinamas atsparumas klimato kaitai numatomu bent penkerių metų laikotarpiu
  , taip pat, kad būtų laikomasi principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“
  .

prieš priimant sprendimus dėl investavimo užtikrina

, taip pat, kad būtų laikomasi principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“

Pakeitimas 294

Pakeitimas 294

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

67 straipsnio 5 a dalis (nauja)

67 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Tinkamai pagrįstais atvejais vadovaujančioji institucija taip pat gali nuspręsti skirti iki 5 proc. programos finansinio asignavimo pagal ERPF ir ESF + konkretiems projektams valstybėse narėse, atitinkančiose reikalavimus pagal programą „Europos horizontas“, įskaitant tuos projektus, kurie atrinkti antrame etape, jei tie konkretūs projektai prisideda prie programos tikslų toje valstybėje narėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Tinkamai pagrįstais atvejais vadovaujančioji institucija taip pat gali nuspręsti skirti iki 5 proc. programos finansinio asignavimo pagal ERPF ir ESF + konkretiems projektams valstybėse narėse, atitinkančiose reikalavimus pagal programą „Europos horizontas“, įskaitant tuos projektus, kurie atrinkti antrame etape, jei tie konkretūs projektai prisideda prie programos tikslų toje valstybėje narėje.

Pakeitimas 295

Pakeitimas 295

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

67 straipsnio 6 dalis

67 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Kai vadovaujančioji institucija atrenka strateginės svarbos veiksmą, ji
  iš karto
  apie tai informuoja Komisiją ir jai pateikia visą svarbią su veiksmu susijusią informaciją. | 6.   Kai vadovaujančioji institucija atrenka strateginės svarbos veiksmą, ji
  per vieną mėnesį
  apie tai informuoja Komisiją ir jai pateikia visą svarbią su veiksmu susijusią informaciją
  , įskaitant sąnaudų ir naudos analizę
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Kai vadovaujančioji institucija atrenka strateginės svarbos veiksmą, ji
  iš karto
  apie tai informuoja Komisiją ir jai pateikia visą svarbią su veiksmu susijusią informaciją.

6.   Kai vadovaujančioji institucija atrenka strateginės svarbos veiksmą, ji
  per vieną mėnesį
  apie tai informuoja Komisiją ir jai pateikia visą svarbią su veiksmu susijusią informaciją
  , įskaitant sąnaudų ir naudos analizę
  .

Pakeitimas 296

Pakeitimas 296

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

68 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punktas

68 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | jei turima lėšų,
  užtikrina, kad paramos gavėjas gautų visą jam priklausomą sumą ne vėliau kaip per
  90
  dienų nuo tos dienos, kurią jis pateikia mokėjimo prašymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

jei turima lėšų,
  užtikrina, kad paramos gavėjas gautų visą jam priklausomą sumą ne vėliau kaip per
  90
  dienų nuo tos dienos, kurią jis pateikia mokėjimo prašymą;

jei turima lėšų,

90

| b) | išankstinių ir tarpinių mokėjimų atveju
  užtikrina, kad paramos gavėjas gautų visą jam priklausomą
  patikrintoms išlaidoms skirtą
  sumą ne vėliau kaip per
  60
  dienų nuo tos dienos, kurią jis pateikia mokėjimo prašymą; |
| --- | --- |

b)

išankstinių ir tarpinių mokėjimų atveju
  užtikrina, kad paramos gavėjas gautų visą jam priklausomą
  patikrintoms išlaidoms skirtą
  sumą ne vėliau kaip per
  60
  dienų nuo tos dienos, kurią jis pateikia mokėjimo prašymą;

išankstinių ir tarpinių mokėjimų atveju

patikrintoms išlaidoms skirtą

60

Pakeitimas 297

Pakeitimas 297

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

70 straipsnio 1 dalies a punktas

70 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | pagal 85 ir 86 straipsnį parengiamos ir Komisijai pateikiamos mokėjimo paraiškos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

pagal 85 ir 86 straipsnį parengiamos ir Komisijai pateikiamos mokėjimo paraiškos;

| a) | pagal 85 ir 86 straipsnį
  ir atsižvelgiant į auditus, kuriuos atliko audito institucija arba kurie buvo atlikti jos atsakomybe,
  parengiamos ir Komisijai pateikiamos mokėjimo paraiškos; |
| --- | --- |

a)

pagal 85 ir 86 straipsnį
  ir atsižvelgiant į auditus, kuriuos atliko audito institucija arba kurie buvo atlikti jos atsakomybe,
  parengiamos ir Komisijai pateikiamos mokėjimo paraiškos;

ir atsižvelgiant į auditus, kuriuos atliko audito institucija arba kurie buvo atlikti jos atsakomybe,

Pakeitimas 298

Pakeitimas 298

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

70 straipsnio 1 dalies b punktas

70 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | pagal 92 straipsnį parengiamos sąskaitos ir
  elektroninėje sistemoje
  saugomi su visais sąskaitų elementais susiję įrašai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

pagal 92 straipsnį parengiamos sąskaitos ir
  elektroninėje sistemoje
  saugomi su visais sąskaitų elementais susiję įrašai;

elektroninėje sistemoje

| b) | pagal 92 straipsnį parengiamos
  ir pateikiamos
  sąskaitos
  , patvirtinama, kad jos yra išsamios, tikslios
  ir
  teisingos, ir elektroninėse sistemose
  saugomi su visais sąskaitų elementais susiję įrašai; |
| --- | --- |

b)

pagal 92 straipsnį parengiamos
  ir pateikiamos
  sąskaitos
  , patvirtinama, kad jos yra išsamios, tikslios
  ir
  teisingos, ir elektroninėse sistemose
  saugomi su visais sąskaitų elementais susiję įrašai;

ir pateikiamos

, patvirtinama, kad jos yra išsamios, tikslios

teisingos, ir elektroninėse sistemose

Pakeitimas 299

Pakeitimas 299

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

71 straipsnio 6 a dalis (nauja)

71 straipsnio 6 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Auditas vykdomas vadovaujantis audituojamo veiksmo metu galiojusiu standartu, išskyrus tuo atvejus, kai nauji standartai paramos gavėjui yra palankesni. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a.
     
  Auditas vykdomas vadovaujantis audituojamo veiksmo metu galiojusiu standartu, išskyrus tuo atvejus, kai nauji standartai paramos gavėjui yra palankesni.

Pakeitimas 300

Pakeitimas 300

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

71 straipsnio 6 b dalis (nauja)

71 straipsnio 6 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Veiksmo audito metu nustačius pažeidimą, dėl kurio skiriama piniginė nuobauda, kontrolės ar finansinių pataisų aprėptis negali būti išplėsta ir negali būti taikoma kitoms nei audituojamų išlaidų finansiniais metais deklaruotoms išlaidoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6b.
     
  Veiksmo audito metu nustačius pažeidimą, dėl kurio skiriama piniginė nuobauda, kontrolės ar finansinių pataisų aprėptis negali būti išplėsta ir negali būti taikoma kitoms nei audituojamų išlaidų finansiniais metais deklaruotoms išlaidoms.

Pakeitimas 301

Pakeitimas 301

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

72 straipsnio 1 pastraipa

72 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Audito institucija, atsižvelgdama į 63 straipsnio 9 dalyje numatytą valdymo ir kontrolės sistemos aprašymą, parengia audito strategiją, pagrįstą rizikos vertinimu, apimančią sistemų auditus ir veiksmų auditus. Į audito strategiją įtraukiami naujai paskirtų vadovaujančiųjų institucijų ir už apskaitos funkciją atsakingų institucijų sistemos auditai per devynis mėnesius po pirmųjų jų veiklos metų. Audito strategija parengiama pagal XVIII priede pateiktą šabloną ir kasmet atnaujinama po to, kai Komisijai pateikiama pirmoji metinė kontrolės ataskaita ir audito nuomonė. Ji gali būti taikoma vienai arba daugiau programų. | 1.   Audito institucija,
  pasitarusi su vadovaujančiąja institucija ir
  atsižvelgdama į 63 straipsnio 9 dalyje numatytą valdymo ir kontrolės sistemos aprašymą, parengia audito strategiją, pagrįstą rizikos vertinimu, apimančią sistemų auditus ir veiksmų auditus. Į audito strategiją įtraukiami naujai paskirtų vadovaujančiųjų institucijų ir už apskaitos funkciją atsakingų institucijų sistemos auditai
  . Auditas atliekamas
  per devynis mėnesius po pirmųjų jų veiklos metų. Audito strategija parengiama pagal XVIII priede pateiktą šabloną ir kasmet atnaujinama po to, kai Komisijai pateikiama pirmoji metinė kontrolės ataskaita ir audito nuomonė. Ji gali būti taikoma vienai arba daugiau programų.
  Audito strategijoje audito institucija gali nustatyti vieno sąskaitų audito ribą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Audito institucija, atsižvelgdama į 63 straipsnio 9 dalyje numatytą valdymo ir kontrolės sistemos aprašymą, parengia audito strategiją, pagrįstą rizikos vertinimu, apimančią sistemų auditus ir veiksmų auditus. Į audito strategiją įtraukiami naujai paskirtų vadovaujančiųjų institucijų ir už apskaitos funkciją atsakingų institucijų sistemos auditai per devynis mėnesius po pirmųjų jų veiklos metų. Audito strategija parengiama pagal XVIII priede pateiktą šabloną ir kasmet atnaujinama po to, kai Komisijai pateikiama pirmoji metinė kontrolės ataskaita ir audito nuomonė. Ji gali būti taikoma vienai arba daugiau programų.

1.   Audito institucija,
  pasitarusi su vadovaujančiąja institucija ir
  atsižvelgdama į 63 straipsnio 9 dalyje numatytą valdymo ir kontrolės sistemos aprašymą, parengia audito strategiją, pagrįstą rizikos vertinimu, apimančią sistemų auditus ir veiksmų auditus. Į audito strategiją įtraukiami naujai paskirtų vadovaujančiųjų institucijų ir už apskaitos funkciją atsakingų institucijų sistemos auditai
  . Auditas atliekamas
  per devynis mėnesius po pirmųjų jų veiklos metų. Audito strategija parengiama pagal XVIII priede pateiktą šabloną ir kasmet atnaujinama po to, kai Komisijai pateikiama pirmoji metinė kontrolės ataskaita ir audito nuomonė. Ji gali būti taikoma vienai arba daugiau programų.
  Audito strategijoje audito institucija gali nustatyti vieno sąskaitų audito ribą.

Pakeitimas 302

Pakeitimas 302

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

73 straipsnio 3 dalies 1 a pastraipa (nauja)

73 straipsnio 3 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Jeigu Komisija ir valstybė narė nesutaria dėl audito išvadų, taikoma susitarimo procedūra. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu Komisija ir valstybė narė nesutaria dėl audito išvadų, taikoma susitarimo procedūra.

Jeigu Komisija ir valstybė narė nesutaria dėl audito išvadų, taikoma susitarimo procedūra.

Pakeitimas 303

Pakeitimas 303

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

74 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

74 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija ir audito institucijos pirmiausia naudoja visą informaciją ir įrašus, esančius 66 straipsnio 1 dalies e punkte
  nurodytoje elektroninėje sistemoje
  , įskaitant valdymo patikrinimų rezultatus, ir atitinkamų paramos gavėjų prašo pateikti ir gauna papildomus dokumentus ir audito įrodymus, tik jei remiantis jų profesiniu sprendimu to reikia tvirtoms audito išvadoms pagrįsti. | Komisija ir audito institucijos pirmiausia naudoja visą informaciją ir įrašus, esančius 66 straipsnio 1 dalies e punkte
  nurodytose elektroninėse sistemose
  , įskaitant valdymo patikrinimų rezultatus, ir atitinkamų paramos gavėjų prašo pateikti ir gauna papildomus dokumentus ir audito įrodymus, tik jei remiantis jų profesiniu sprendimu to reikia tvirtoms audito išvadoms pagrįsti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija ir audito institucijos pirmiausia naudoja visą informaciją ir įrašus, esančius 66 straipsnio 1 dalies e punkte
  nurodytoje elektroninėje sistemoje
  , įskaitant valdymo patikrinimų rezultatus, ir atitinkamų paramos gavėjų prašo pateikti ir gauna papildomus dokumentus ir audito įrodymus, tik jei remiantis jų profesiniu sprendimu to reikia tvirtoms audito išvadoms pagrįsti.

nurodytoje elektroninėje sistemoje

Komisija ir audito institucijos pirmiausia naudoja visą informaciją ir įrašus, esančius 66 straipsnio 1 dalies e punkte
  nurodytose elektroninėse sistemose
  , įskaitant valdymo patikrinimų rezultatus, ir atitinkamų paramos gavėjų prašo pateikti ir gauna papildomus dokumentus ir audito įrodymus, tik jei remiantis jų profesiniu sprendimu to reikia tvirtoms audito išvadoms pagrįsti.

nurodytose elektroninėse sistemose

Pakeitimas 304

Pakeitimas 304

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

75 straipsnio 1 dalis

75 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Vadovaujančioji institucija atlieka valdymo patikrinimus vietoje pagal 68 straipsnio 1 dalį tik finansinę priemonę įgyvendinančių subjektų lygmeniu, o garantijų fondų atveju – pagrindines naujas paskolas teikiančių subjektų lygmeniu. | 1.   Vadovaujančioji institucija atlieka valdymo patikrinimus vietoje pagal 68 straipsnio 1 dalį tik finansinę priemonę įgyvendinančių subjektų lygmeniu, o garantijų fondų atveju – pagrindines naujas paskolas teikiančių subjektų lygmeniu.
  Nepažeidžiant Finansinio reglamento 127 straipsnio, jei finansinė priemonė pateikia mokėjimo paraiškas patvirtinančias kontrolės ataskaitas, vadovaujančioji institucija gali nuspręsti valdymo patikrinimų vietoje nevykdyti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Vadovaujančioji institucija atlieka valdymo patikrinimus vietoje pagal 68 straipsnio 1 dalį tik finansinę priemonę įgyvendinančių subjektų lygmeniu, o garantijų fondų atveju – pagrindines naujas paskolas teikiančių subjektų lygmeniu.

1.   Vadovaujančioji institucija atlieka valdymo patikrinimus vietoje pagal 68 straipsnio 1 dalį tik finansinę priemonę įgyvendinančių subjektų lygmeniu, o garantijų fondų atveju – pagrindines naujas paskolas teikiančių subjektų lygmeniu.
  Nepažeidžiant Finansinio reglamento 127 straipsnio, jei finansinė priemonė pateikia mokėjimo paraiškas patvirtinančias kontrolės ataskaitas, vadovaujančioji institucija gali nuspręsti valdymo patikrinimų vietoje nevykdyti.

Pakeitimas 305

Pakeitimas 305

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

75 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

75 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tačiau EIB arba kitos tarptautinės finansų įstaigos, kurių akcininkė valstybė narė yra, vadovaujančiajai institucijai pateikia mokėjimo paraiškas patvirtinančias kontrolės ataskaitas. | (Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tačiau EIB arba kitos tarptautinės finansų įstaigos, kurių akcininkė valstybė narė yra, vadovaujančiajai institucijai pateikia mokėjimo paraiškas patvirtinančias kontrolės ataskaitas.

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 306

Pakeitimas 306

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

75 straipsnio 3 dalis

75 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Vadovaujančioji institucija atlieka sistemų auditus ir veiksmų auditus pagal 71, 73 arba 77 straipsnius finansinę priemonę įgyvendinančių subjektų lygmeniu, o garantijų fondų atveju – pagrindines naujas paskolas teikiančių subjektų lygmeniu. | 3.   Vadovaujančioji institucija atlieka sistemų auditus ir veiksmų auditus pagal 71, 73 arba 77 straipsnius finansinę priemonę įgyvendinančių subjektų lygmeniu, o garantijų fondų atveju – pagrindines naujas paskolas teikiančių subjektų lygmeniu.
  Nepažeidžiant Finansinio reglamento 127 straipsnio, jei finansinė priemonė audito institucijai kasmet iki kalendorinių metų pabaigos pateikia jos išorės auditorių parengtą ataskaitą, kuri apima XVII priede nurodytus elementus, audito institucija gali nuspręsti papildomo audito neatlikti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Vadovaujančioji institucija atlieka sistemų auditus ir veiksmų auditus pagal 71, 73 arba 77 straipsnius finansinę priemonę įgyvendinančių subjektų lygmeniu, o garantijų fondų atveju – pagrindines naujas paskolas teikiančių subjektų lygmeniu.

3.   Vadovaujančioji institucija atlieka sistemų auditus ir veiksmų auditus pagal 71, 73 arba 77 straipsnius finansinę priemonę įgyvendinančių subjektų lygmeniu, o garantijų fondų atveju – pagrindines naujas paskolas teikiančių subjektų lygmeniu.
  Nepažeidžiant Finansinio reglamento 127 straipsnio, jei finansinė priemonė audito institucijai kasmet iki kalendorinių metų pabaigos pateikia jos išorės auditorių parengtą ataskaitą, kuri apima XVII priede nurodytus elementus, audito institucija gali nuspręsti papildomo audito neatlikti.

Pakeitimas 307

Pakeitimas 307

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

75 straipsnio 3 a dalis (nauja)

75 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Garantijų fondų atveju už programų auditą atsakingi subjektai gali atlikti naujas pagrindines paskolas teikiančių subjektų patikrinimus arba auditą tik vienu ar daugiau toliau nurodytų atveju: |
| | a) | vadovaujančiosios institucijos arba finansines priemones įgyvendinančių subjektų lygmeniu nėra pagrindžiančių dokumentų, įrodančių, kad galutiniams naudos gavėjams buvo skirta finansinių priemonių parama; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Garantijų fondų atveju už programų auditą atsakingi subjektai gali atlikti naujas pagrindines paskolas teikiančių subjektų patikrinimus arba auditą tik vienu ar daugiau toliau nurodytų atveju:

a)

a)

vadovaujančiosios institucijos arba finansines priemones įgyvendinančių subjektų lygmeniu nėra pagrindžiančių dokumentų, įrodančių, kad galutiniams naudos gavėjams buvo skirta finansinių priemonių parama;

vadovaujančiosios institucijos arba finansines priemones įgyvendinančių subjektų lygmeniu nėra pagrindžiančių dokumentų, įrodančių, kad galutiniams naudos gavėjams buvo skirta finansinių priemonių parama;

| b) | esama įrodymų, kad vadovaujančiosios institucijos ar finansines priemones įgyvendinančių subjektų lygmeniu turimuose dokumentuose nepateikiami teisingi ir tikslūs duomenys apie suteiktą finansavimą. |
| --- | --- |

b)

b)

esama įrodymų, kad vadovaujančiosios institucijos ar finansines priemones įgyvendinančių subjektų lygmeniu turimuose dokumentuose nepateikiami teisingi ir tikslūs duomenys apie suteiktą finansavimą.

esama įrodymų, kad vadovaujančiosios institucijos ar finansines priemones įgyvendinančių subjektų lygmeniu turimuose dokumentuose nepateikiami teisingi ir tikslūs duomenys apie suteiktą finansavimą.

Pakeitimas 308

Pakeitimas 308

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

76 straipsnio 1 dalis

76 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Nedarant poveikio taisyklėms, kuriomis reglamentuojama valstybės pagalba, vadovaujančioji institucija užtikrina, kad visi su fondo lėšomis remiamu veiksmu susiję patvirtinamieji dokumentai būtų tinkamu lygmeniu saugomi
  penkerius
  metus nuo metų, kuriais vadovaujančioji institucija atliko paramos gavėjui paskutinį mokėjimą, gruodžio 31 d. | 1.   Nedarant poveikio taisyklėms, kuriomis reglamentuojama valstybės pagalba, vadovaujančioji institucija užtikrina, kad visi su fondo lėšomis remiamu veiksmu susiję patvirtinamieji dokumentai būtų tinkamu lygmeniu saugomi
  trejus
  metus nuo metų, kuriais vadovaujančioji institucija atliko paramos gavėjui paskutinį mokėjimą, gruodžio 31 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Nedarant poveikio taisyklėms, kuriomis reglamentuojama valstybės pagalba, vadovaujančioji institucija užtikrina, kad visi su fondo lėšomis remiamu veiksmu susiję patvirtinamieji dokumentai būtų tinkamu lygmeniu saugomi
  penkerius
  metus nuo metų, kuriais vadovaujančioji institucija atliko paramos gavėjui paskutinį mokėjimą, gruodžio 31 d.

1.   Nedarant poveikio taisyklėms, kuriomis reglamentuojama valstybės pagalba, vadovaujančioji institucija užtikrina, kad visi su fondo lėšomis remiamu veiksmu susiję patvirtinamieji dokumentai būtų tinkamu lygmeniu saugomi
  trejus
  metus nuo metų, kuriais vadovaujančioji institucija atliko paramos gavėjui paskutinį mokėjimą, gruodžio 31 d.

Pakeitimas 309

Pakeitimas 309

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

76 straipsnio 2 a dalis (nauja)

76 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Vadovaujančiosios institucijos sprendimu dokumentų sulaikymo laikotarpį galima sumažinti proporcingai paramos gavėjų rizikos pobūdžiui ir dydžiui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Vadovaujančiosios institucijos sprendimu dokumentų sulaikymo laikotarpį galima sumažinti proporcingai paramos gavėjų rizikos pobūdžiui ir dydžiui.

Pakeitimas 310

Pakeitimas 310

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

84 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

84 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekvieno fondo išankstinio finansavimo suma išmokama metinėmis dalimis iki kiekvienų metų liepos 1 d., kaip toliau nurodyta
  , jei turima lėšų
  : | Kiekvieno fondo išankstinio finansavimo suma išmokama metinėmis dalimis iki kiekvienų metų liepos 1 d., kaip toliau nurodyta: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kiekvieno fondo išankstinio finansavimo suma išmokama metinėmis dalimis iki kiekvienų metų liepos 1 d., kaip toliau nurodyta
  , jei turima lėšų
  :

, jei turima lėšų

Kiekvieno fondo išankstinio finansavimo suma išmokama metinėmis dalimis iki kiekvienų metų liepos 1 d., kaip toliau nurodyta:

Pakeitimas 311

Pakeitimas 311

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

84 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos b punktas

84 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | 2022 m.:
  0,5
  proc.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

2022 m.:
  0,5
  proc.;

0,5

| b) | 2022 m.:
  0,7
  proc.; |
| --- | --- |

b)

2022 m.:
  0,7
  proc.;

0,7

Pakeitimas 312

Pakeitimas 312

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

84 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos c punktas

84 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | 2023 m.:
  0,5
  proc.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

2023 m.:
  0,5
  proc.;

0,5

| c) | 2023 m.:
  1
  proc.; |
| --- | --- |

c)

2023 m.:
  1
  proc.;

1

Pakeitimas 313

Pakeitimas 313

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

84 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos d punktas

84 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | 2024 m.:
  0,5
  proc.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

2024 m.:
  0,5
  proc.;

0,5

| d) | 2024 m.:
  1,5
  proc.; |
| --- | --- |

d)

2024 m.:
  1,5
  proc.;

1,5

Pakeitimas 314

Pakeitimas 314

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

84 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos e punktas

84 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | 2025 m.:
  0,5
  proc.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

2025 m.:
  0,5
  proc.;

0,5

| e) | 2025 m.:
  2
  proc.; |
| --- | --- |

e)

2025 m.:
  2
  proc.;

2

Pakeitimas 315

Pakeitimas 315

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

84 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos f punktas

84 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | 2026 m.:
  0,5
  proc.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

2026 m.:
  0,5
  proc.;

0,5

| f) | 2026 m.:
  2
  proc.; |
| --- | --- |

f)

2026 m.:
  2
  proc.;

2

Pakeitimas 316

Pakeitimas 316

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

85 straipsnio 3 dalies b punktas

85 straipsnio 3 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | techninės paramos suma, apskaičiuota pagal 31
  straipsnio 2 dalį
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

techninės paramos suma, apskaičiuota pagal 31
  straipsnio 2 dalį
  ;

straipsnio 2 dalį

| b) | techninės paramos suma, apskaičiuota pagal 31
  straipsnį
  ; |
| --- | --- |

b)

techninės paramos suma, apskaičiuota pagal 31
  straipsnį
  ;

straipsnį

Pakeitimas 317

Pakeitimas 317

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

85 straipsnio 4 dalies c a punktas (naujas)

85 straipsnio 4 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | c a) | valstybės pagalbos atveju į mokėjimo paraišką gali būti įtraukti pagalbą teikiančio subjekto paramos gavėjui sumokėti avansai, jei laikomasi visų šių sąlygų: tie avansai užtikrinami valstybėje narėje įsteigto banko ar lygiaverte garantija, jie neviršija 40 proc. visos paramos gavėjui konkrečiam veiksmui suteiktos pagalbos sumos ir padengiami išlaidomis, per trejus metus sumokėtomis paramos gavėjų ir pagrįstomis apmokėtomis sąskaitomis faktūromis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c a)

c a)

valstybės pagalbos atveju į mokėjimo paraišką gali būti įtraukti pagalbą teikiančio subjekto paramos gavėjui sumokėti avansai, jei laikomasi visų šių sąlygų: tie avansai užtikrinami valstybėje narėje įsteigto banko ar lygiaverte garantija, jie neviršija 40 proc. visos paramos gavėjui konkrečiam veiksmui suteiktos pagalbos sumos ir padengiami išlaidomis, per trejus metus sumokėtomis paramos gavėjų ir pagrįstomis apmokėtomis sąskaitomis faktūromis.

valstybės pagalbos atveju į mokėjimo paraišką gali būti įtraukti pagalbą teikiančio subjekto paramos gavėjui sumokėti avansai, jei laikomasi visų šių sąlygų: tie avansai užtikrinami valstybėje narėje įsteigto banko ar lygiaverte garantija, jie neviršija 40 proc. visos paramos gavėjui konkrečiam veiksmui suteiktos pagalbos sumos ir padengiami išlaidomis, per trejus metus sumokėtomis paramos gavėjų ir pagrįstomis apmokėtomis sąskaitomis faktūromis.

Pakeitimas 318

Pakeitimas 318

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

86 straipsnio 1 dalis

86 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Jei finansinės priemonės įgyvendinamos pagal 53 straipsnio
  2
  dalį, mokėjimo paraiškose, pateiktose pagal XIX priedą, nurodomos visos vadovaujančiosios institucijos galutiniams gavėjams, kaip nurodyta 62 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose, išmokėtos sumos arba garantijų atveju sumos, atidėtos, kaip susitarta garantijų sutartyse. | 1.   Jei finansinės priemonės įgyvendinamos pagal 53 straipsnio
  1
  dalį, mokėjimo paraiškose, pateiktose pagal XIX priedą, nurodomos visos vadovaujančiosios institucijos galutiniams gavėjams, kaip nurodyta 62 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose, išmokėtos sumos arba garantijų atveju sumos, atidėtos, kaip susitarta garantijų sutartyse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Jei finansinės priemonės įgyvendinamos pagal 53 straipsnio
  2
  dalį, mokėjimo paraiškose, pateiktose pagal XIX priedą, nurodomos visos vadovaujančiosios institucijos galutiniams gavėjams, kaip nurodyta 62 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose, išmokėtos sumos arba garantijų atveju sumos, atidėtos, kaip susitarta garantijų sutartyse.

1.   Jei finansinės priemonės įgyvendinamos pagal 53 straipsnio
  1
  dalį, mokėjimo paraiškose, pateiktose pagal XIX priedą, nurodomos visos vadovaujančiosios institucijos galutiniams gavėjams, kaip nurodyta 62 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose, išmokėtos sumos arba garantijų atveju sumos, atidėtos, kaip susitarta garantijų sutartyse.

Pakeitimas 319

Pakeitimas 319

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

86 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

86 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jei finansinės priemonės įgyvendinamos pagal 53 straipsnio
  3
  dalį, mokėjimo paraiškos, į kurias įtrauktos finansinių priemonių išlaidos, pateikiamos laikantis šių sąlygų: | 2.   Jei finansinės priemonės įgyvendinamos pagal 53 straipsnio
  2
  dalį, mokėjimo paraiškos, į kurias įtrauktos finansinių priemonių išlaidos, pateikiamos laikantis šių sąlygų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jei finansinės priemonės įgyvendinamos pagal 53 straipsnio
  3
  dalį, mokėjimo paraiškos, į kurias įtrauktos finansinių priemonių išlaidos, pateikiamos laikantis šių sąlygų:

2.   Jei finansinės priemonės įgyvendinamos pagal 53 straipsnio
  2
  dalį, mokėjimo paraiškos, į kurias įtrauktos finansinių priemonių išlaidos, pateikiamos laikantis šių sąlygų:

Pakeitimas 320

Pakeitimas 320

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

87 straipsnio 1 dalis

87 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Atsižvelgdama į turimas lėšas Komisija
  tarpinius mokėjimus atlieka ne vėliau kaip per 60 dienų nuo tos dienos, kurią Komisija gavo mokėjimo paraišką. | 1.   Komisija tarpinius mokėjimus atlieka ne vėliau kaip per 60 dienų nuo tos dienos, kurią Komisija gavo mokėjimo paraišką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Atsižvelgdama į turimas lėšas Komisija
  tarpinius mokėjimus atlieka ne vėliau kaip per 60 dienų nuo tos dienos, kurią Komisija gavo mokėjimo paraišką.

1.   Komisija tarpinius mokėjimus atlieka ne vėliau kaip per 60 dienų nuo tos dienos, kurią Komisija gavo mokėjimo paraišką.

Pakeitimas 321

Pakeitimas 321

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

90 straipsnio 1 dalies a punktas

90 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | yra duomenų,
  iš kurių matyti,
  kad esama didelių trūkumų, ir dėl jų nesiimta taisomųjų priemonių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

yra duomenų,
  iš kurių matyti,
  kad esama didelių trūkumų, ir dėl jų nesiimta taisomųjų priemonių;

iš kurių matyti,

| a) | yra duomenų, kad esama didelių trūkumų, ir dėl jų nesiimta taisomųjų priemonių; |
| --- | --- |

a)

yra duomenų, kad esama didelių trūkumų, ir dėl jų nesiimta taisomųjų priemonių;

Pakeitimas 322

Pakeitimas 322

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

91 straipsnio 1 dalies e punktas

91 straipsnio 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | valstybė narė nesiėmė reikiamų veiksmų pagal 15 straipsnio 6 dalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

e)

valstybė narė nesiėmė reikiamų veiksmų pagal 15 straipsnio 6 dalį.

valstybė narė nesiėmė reikiamų veiksmų pagal 15 straipsnio 6 dalį.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 323

Pakeitimas 323

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

99 straipsnio 1 dalis

99 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija panaikina visas programai numatytas įsipareigojimų sumas, kurios iki
  antrųjų
  kalendorinių metų po tų metų, kuriais prisiimti 2021–2026 m. biudžetiniai įsipareigojimai, gruodžio
  26
   d. nebuvo panaudotos išankstiniam finansavimui pagal 84 straipsnį arba dėl kurių nepateikta mokėjimo paraiška pagal 85 ir 86 straipsnius. | 1.   Komisija panaikina visas programai numatytas įsipareigojimų sumas, kurios iki
  trečiųjų
  kalendorinių metų po tų metų, kuriais prisiimti 2021–2026 m. biudžetiniai įsipareigojimai, gruodžio
  31
   d. nebuvo panaudotos išankstiniam finansavimui pagal 84 straipsnį arba dėl kurių nepateikta mokėjimo paraiška pagal 85 ir 86 straipsnius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija panaikina visas programai numatytas įsipareigojimų sumas, kurios iki
  antrųjų
  kalendorinių metų po tų metų, kuriais prisiimti 2021–2026 m. biudžetiniai įsipareigojimai, gruodžio
  26
   d. nebuvo panaudotos išankstiniam finansavimui pagal 84 straipsnį arba dėl kurių nepateikta mokėjimo paraiška pagal 85 ir 86 straipsnius.

1.   Komisija panaikina visas programai numatytas įsipareigojimų sumas, kurios iki
  trečiųjų
  kalendorinių metų po tų metų, kuriais prisiimti 2021–2026 m. biudžetiniai įsipareigojimai, gruodžio
  31
   d. nebuvo panaudotos išankstiniam finansavimui pagal 84 straipsnį arba dėl kurių nepateikta mokėjimo paraiška pagal 85 ir 86 straipsnius.

Pakeitimas 324

Pakeitimas 324

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

99 straipsnio 2 dalis

99 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.
     
  Su 2021 m. biudžetiniu įsipareigojimu susijusi suma, kuri turėtų būti padengta išankstiniu finansavimu arba nurodyta mokėjimo paraiškose iki 1 dalyje nustatyto termino, yra 60 proc. to įsipareigojimo. 10 proc. 2021 m. biudžetinio įsipareigojimo pridedama prie kiekvieno 2022–2025 m. įsipareigojimo siekiant apskaičiuoti finansuotinas sumas. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.
     
  Su 2021 m. biudžetiniu įsipareigojimu susijusi suma, kuri turėtų būti padengta išankstiniu finansavimu arba nurodyta mokėjimo paraiškose iki 1 dalyje nustatyto termino, yra 60 proc. to įsipareigojimo. 10 proc. 2021 m. biudžetinio įsipareigojimo pridedama prie kiekvieno 2022–2025 m. įsipareigojimo siekiant apskaičiuoti finansuotinas sumas.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 325

Pakeitimas 325

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

99 straipsnio 3 dalis

99 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Dalis
  2029
   m. gruodžio 31 d. tebegaliojančių įsipareigojimų panaikinama, jeigu iki 38 straipsnio 1 dalyje nurodyto termino Komisijai nepateiktas ESF+, ERPF ir Sanglaudos fondo lėšomis remiamų programų patikinimo dokumentų rinkinys ir galutinė veiklos rezultatų ataskaita. | 3.   Dalis
  2030
   m. gruodžio 31 d. tebegaliojančių įsipareigojimų panaikinama, jeigu iki 38 straipsnio 1 dalyje nurodyto termino Komisijai nepateiktas ESF+, ERPF ir Sanglaudos fondo lėšomis remiamų programų patikinimo dokumentų rinkinys ir galutinė veiklos rezultatų ataskaita. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Dalis
  2029
   m. gruodžio 31 d. tebegaliojančių įsipareigojimų panaikinama, jeigu iki 38 straipsnio 1 dalyje nurodyto termino Komisijai nepateiktas ESF+, ERPF ir Sanglaudos fondo lėšomis remiamų programų patikinimo dokumentų rinkinys ir galutinė veiklos rezultatų ataskaita.

3.   Dalis
  2030
   m. gruodžio 31 d. tebegaliojančių įsipareigojimų panaikinama, jeigu iki 38 straipsnio 1 dalyje nurodyto termino Komisijai nepateiktas ESF+, ERPF ir Sanglaudos fondo lėšomis remiamų programų patikinimo dokumentų rinkinys ir galutinė veiklos rezultatų ataskaita.

Pakeitimas 326

Pakeitimas 326

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

100 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b a punktas (naujas)

100 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | nebuvo įmanoma laiku pateikti mokėjimo prašymo dėl to, kad Sąjungos lygmeniu buvo vėluojama sukurti 2021–2027 m. laikotarpio fondų teisinę ir administracinę sistemą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

nebuvo įmanoma laiku pateikti mokėjimo prašymo dėl to, kad Sąjungos lygmeniu buvo vėluojama sukurti 2021–2027 m. laikotarpio fondų teisinę ir administracinę sistemą.

nebuvo įmanoma laiku pateikti mokėjimo prašymo dėl to, kad Sąjungos lygmeniu buvo vėluojama sukurti 2021–2027 m. laikotarpio fondų teisinę ir administracinę sistemą.

Pakeitimas 327

Pakeitimas 327

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

101 straipsnio 2 dalis

101 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybė narė per
  vieną mėnesį
  pritaria panaikintinų įsipareigojimų sumai arba pateikia savo pastabas. | 2.   Valstybė narė per
  du mėnesius
  pritaria panaikintinų įsipareigojimų sumai arba pateikia savo pastabas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valstybė narė per
  vieną mėnesį
  pritaria panaikintinų įsipareigojimų sumai arba pateikia savo pastabas.

2.   Valstybė narė per
  du mėnesius
  pritaria panaikintinų įsipareigojimų sumai arba pateikia savo pastabas.

Pakeitimas 328

Pakeitimas 328

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

102 straipsnio 1 dalis

102 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo parama investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslui skiriama visuose regionuose, kurie pagal Reglamente (EB) Nr. 1059/2003, iš dalies pakeistame Komisijos reglamentu
  (EB) Nr. 868
  /
  2014
  , nustatytą bendrą teritorinių statistinių vienetų klasifikatorių, priskiriami prie 2 lygio regionų (NUTS 2 lygio regionai). | 1.   ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo parama investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslui skiriama visuose regionuose, kurie pagal Reglamente (EB) Nr. 1059/2003, iš dalies pakeistame Komisijos reglamentu
  (ES) 2016
  /
  2066
  , nustatytą bendrą teritorinių statistinių vienetų klasifikatorių, priskiriami prie 2 lygio regionų (NUTS 2 lygio regionai). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo parama investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslui skiriama visuose regionuose, kurie pagal Reglamente (EB) Nr. 1059/2003, iš dalies pakeistame Komisijos reglamentu
  (EB) Nr. 868
  /
  2014
  , nustatytą bendrą teritorinių statistinių vienetų klasifikatorių, priskiriami prie 2 lygio regionų (NUTS 2 lygio regionai).

1.   ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo parama investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslui skiriama visuose regionuose, kurie pagal Reglamente (EB) Nr. 1059/2003, iš dalies pakeistame Komisijos reglamentu
  (ES) 2016
  /
  2066
  , nustatytą bendrą teritorinių statistinių vienetų klasifikatorių, priskiriami prie 2 lygio regionų (NUTS 2 lygio regionai).

Pakeitimas 329

Pakeitimas 329

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

103 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

103 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Biudžetiniams įsipareigojimams 2021–2027 m. laikotarpiu ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai skiriami ištekliai siekia
  a 330 624 388 630
   EUR 2018 m. kainomis. | Biudžetiniams įsipareigojimams 2021–2027 m. laikotarpiu ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai skiriami ištekliai siekia
  378 097 000 000
   EUR 2018 m. kainomis. |
| | (Šiuo pakeitimu siekiama grąžinti sumą, kuri būtų lygiavertė 2014–2020 m. laikotarpiui skirtai sumai, atlikus reikalingus padidinimus atsižvelgiant į EP poziciją dėl 2021–2027 m. DFP pasiūlymo. Dėl šio pakeitimo reikės atitinkamai pakoreguoti XXII priede pateiktus skaičiavimus.) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Biudžetiniams įsipareigojimams 2021–2027 m. laikotarpiu ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai skiriami ištekliai siekia
  a 330 624 388 630
   EUR 2018 m. kainomis.

a 330 624 388 630

Biudžetiniams įsipareigojimams 2021–2027 m. laikotarpiu ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai skiriami ištekliai siekia
  378 097 000 000
   EUR 2018 m. kainomis.

378 097 000 000

(Šiuo pakeitimu siekiama grąžinti sumą, kuri būtų lygiavertė 2014–2020 m. laikotarpiui skirtai sumai, atlikus reikalingus padidinimus atsižvelgiant į EP poziciją dėl 2021–2027 m. DFP pasiūlymo. Dėl šio pakeitimo reikės atitinkamai pakoreguoti XXII priede pateiktus skaičiavimus.)

(Šiuo pakeitimu siekiama grąžinti sumą, kuri būtų lygiavertė 2014–2020 m. laikotarpiui skirtai sumai, atlikus reikalingus padidinimus atsižvelgiant į EP poziciją dėl 2021–2027 m. DFP pasiūlymo. Dėl šio pakeitimo reikės atitinkamai pakoreguoti XXII priede pateiktus skaičiavimus.)

Pakeitimas 330

Pakeitimas 330

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

103 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

103 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija įgyvendinimo aktu priima sprendimą, kuriuo kiekvienai valstybei narei pagal regionų kategoriją kasmet paskirsto visus išteklius pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą ir pateikia reikalavimus atitinkančių regionų sąrašą, laikydamasi XXII priede nustatytos metodikos. | Komisija įgyvendinimo aktu priima sprendimą, kuriuo kiekvienai valstybei narei pagal regionų kategoriją kasmet paskirsto visus išteklius pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą ir pateikia reikalavimus atitinkančių regionų sąrašą, laikydamasi XXII priede nustatytos metodikos.
  Minimalus bendras paskirstymas iš fondų nacionaliniu lygmeniu turi būti lygus 76 proc. kiekvienai valstybei narei ar regionui 2014–2020 m. laikotarpiu paskirto biudžeto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija įgyvendinimo aktu priima sprendimą, kuriuo kiekvienai valstybei narei pagal regionų kategoriją kasmet paskirsto visus išteklius pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą ir pateikia reikalavimus atitinkančių regionų sąrašą, laikydamasi XXII priede nustatytos metodikos.

Komisija įgyvendinimo aktu priima sprendimą, kuriuo kiekvienai valstybei narei pagal regionų kategoriją kasmet paskirsto visus išteklius pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą ir pateikia reikalavimus atitinkančių regionų sąrašą, laikydamasi XXII priede nustatytos metodikos.
  Minimalus bendras paskirstymas iš fondų nacionaliniu lygmeniu turi būti lygus 76 proc. kiekvienai valstybei narei ar regionui 2014–2020 m. laikotarpiu paskirto biudžeto.

Minimalus bendras paskirstymas iš fondų nacionaliniu lygmeniu turi būti lygus 76 proc. kiekvienai valstybei narei ar regionui 2014–2020 m. laikotarpiu paskirto biudžeto.

Pakeitimas 429

Pakeitimas 429

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

103 straipsnio 2 dalies 2 a pastraipa (nauja)

103 straipsnio 2 dalies 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Nedarant poveikio valstybėms narėms skirtiems nacionaliniams asignavimams, tiems regionams, kurie 2021–2027 m. laikotarpiui priskirti prie žemesnės kategorijos nei anksčiau, skiriamas finansavimas turi būti toks pats, kokie buvo 2014–2020 m. asignavimai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nedarant poveikio valstybėms narėms skirtiems nacionaliniams asignavimams, tiems regionams, kurie 2021–2027 m. laikotarpiui priskirti prie žemesnės kategorijos nei anksčiau, skiriamas finansavimas turi būti toks pats, kokie buvo 2014–2020 m. asignavimai.

Nedarant poveikio valstybėms narėms skirtiems nacionaliniams asignavimams, tiems regionams, kurie 2021–2027 m. laikotarpiui priskirti prie žemesnės kategorijos nei anksčiau, skiriamas finansavimas turi būti toks pats, kokie buvo 2014–2020 m. asignavimai.

Pakeitimas 331

Pakeitimas 331

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

103 straipsnio 2 dalies 2 b pastraipa (nauja)

103 straipsnio 2 dalies 2 b pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Atsižvelgiant į ypatingą sanglaudos finansavimo svarbą tarpvalstybiniam ir tarptautiniam bendradarbiavimui ir atokiausiems regionams, tokio finansavimo tinkamumo kriterijai turėtų būti ne mažiau palankūs nei 2014–2020 m. laikotarpio kriterijai ir turi būti užtikrintas maksimalus esamų programų tęstinumas.



  (Dėl šio pakeitimo reikės atitinkamai pakoreguoti XXII priede pateiktus skaičiavimus.) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Atsižvelgiant į ypatingą sanglaudos finansavimo svarbą tarpvalstybiniam ir tarptautiniam bendradarbiavimui ir atokiausiems regionams, tokio finansavimo tinkamumo kriterijai turėtų būti ne mažiau palankūs nei 2014–2020 m. laikotarpio kriterijai ir turi būti užtikrintas maksimalus esamų programų tęstinumas.

Atsižvelgiant į ypatingą sanglaudos finansavimo svarbą tarpvalstybiniam ir tarptautiniam bendradarbiavimui ir atokiausiems regionams, tokio finansavimo tinkamumo kriterijai turėtų būti ne mažiau palankūs nei 2014–2020 m. laikotarpio kriterijai ir turi būti užtikrintas maksimalus esamų programų tęstinumas.

(Dėl šio pakeitimo reikės atitinkamai pakoreguoti XXII priede pateiktus skaičiavimus.)

(Dėl šio pakeitimo reikės atitinkamai pakoreguoti XXII priede pateiktus skaičiavimus.)

Pakeitimas 332

Pakeitimas 332

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

104 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

104 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslui skiriama 97
  ,5
   proc. visų išteklių (t. y. iš viso
  322 194 388 630
   EUR)
  ir jos paskirstomos
  taip: | 1.   Investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslui skiriama
  97 proc
  . visų išteklių (t. y. iš viso
  366 754 000 000
   EUR
  (2018 m. kainomis
  )
  Iš šios sumos 5 900 000 000  EUR skiriama Vaiko garantijų iniciatyvai iš ESF + išteklių. Likusi 360 854 000 000  EUR suma (2018 m. kainomis) paskirstoma
  taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslui skiriama 97
  ,5
   proc. visų išteklių (t. y. iš viso
  322 194 388 630
   EUR)
  ir jos paskirstomos
  taip:

1.   Investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslui skiriama
  97 proc
  . visų išteklių (t. y. iš viso
  366 754 000 000
   EUR
  (2018 m. kainomis
  )
  Iš šios sumos 5 900 000 000  EUR skiriama Vaiko garantijų iniciatyvai iš ESF + išteklių. Likusi 360 854 000 000  EUR suma (2018 m. kainomis) paskirstoma
  taip:

Pakeitimas 333

Pakeitimas 333

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

104 straipsnio 1 dalies a punktas

104 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | 61,6 proc. (t. y. iš viso
  198 621 593 157
  EUR) – mažiau išsivysčiusiems regionams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

61,6 proc. (t. y. iš viso
  198 621 593 157
  EUR) – mažiau išsivysčiusiems regionams;

198 621 593 157

| a) | 61,6 proc. (t. y. iš viso
  222 453 894 000
   EUR) – mažiau išsivysčiusiems regionams; |
| --- | --- |

a)

61,6 proc. (t. y. iš viso
  222 453 894 000
   EUR) – mažiau išsivysčiusiems regionams;

222 453 894 000

Pakeitimas 334

Pakeitimas 334

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

104 straipsnio 1 dalies b punktas

104 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | 14,3 proc. (t. y. iš viso
  45 934 516 595
  EUR) – pereinamojo laikotarpio regionams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

14,3 proc. (t. y. iš viso
  45 934 516 595
  EUR) – pereinamojo laikotarpio regionams;

45 934 516 595

| b) | 14,3 proc. (t. y. iš viso
  51 446 129 000
   EUR) – pereinamojo laikotarpio regionams; |
| --- | --- |

b)

14,3 proc. (t. y. iš viso
  51 446 129 000
   EUR) – pereinamojo laikotarpio regionams;

51 446 129 000

Pakeitimas 335

Pakeitimas 335

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

104 straipsnio 1 dalies c punktas

104 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | 10,8 proc. (t. y. iš viso 34 842 689 000 EUR) – labiau išsivysčiusiems regionams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

10,8 proc. (t. y. iš viso 34 842 689 000 EUR) – labiau išsivysčiusiems regionams;

| c) | 10,8 proc. (t. y. iš viso 39 023 410 000  EUR) – labiau išsivysčiusiems regionams; |
| --- | --- |

c)

10,8 proc. (t. y. iš viso 39 023 410 000  EUR) – labiau išsivysčiusiems regionams;

Pakeitimas 336

Pakeitimas 336

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

104 straipsnio 1 dalies d punktas

104 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | 12,8 proc. (t. y. iš viso
  41 348 556 877
  EUR) – iš Sanglaudos fondo remiamoms valstybėms narėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

12,8 proc. (t. y. iš viso
  41 348 556 877
  EUR) – iš Sanglaudos fondo remiamoms valstybėms narėms;

41 348 556 877

| d) | 12,8 proc. (t. y. iš viso
  46 309 907 000
   EUR) – iš Sanglaudos fondo remiamoms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

d)

12,8 proc. (t. y. iš viso
  46 309 907 000
   EUR) – iš Sanglaudos fondo remiamoms valstybėms narėms;

46 309 907 000

Pakeitimas 337

Pakeitimas 337

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

104 straipsnio 1 dalies e punktas

104 straipsnio 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | 0,4 proc. (t. y. iš viso 1 
  447 034 001
  EUR) – kaip papildomas finansavimas SESV 349 straipsnyje nurodytiems atokiausiems regionams ir NUTS 2 lygio regionams, atitinkantiems 1994 m. stojimo akto Protokolo Nr. 6 2 straipsnyje nustatytus kriterijus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

0,4 proc. (t. y. iš viso 1 
  447 034 001
  EUR) – kaip papildomas finansavimas SESV 349 straipsnyje nurodytiems atokiausiems regionams ir NUTS 2 lygio regionams, atitinkantiems 1994 m. stojimo akto Protokolo Nr. 6 2 straipsnyje nustatytus kriterijus.

447 034 001

| e) | 0,4 proc. (t. y. iš viso 1 
  620 660 000
  EUR) – kaip papildomas finansavimas SESV 349 straipsnyje nurodytiems atokiausiems regionams ir NUTS 2 lygio regionams, atitinkantiems 1994 m. stojimo akto Protokolo Nr. 6 2 straipsnyje nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

e)

0,4 proc. (t. y. iš viso 1 
  620 660 000
  EUR) – kaip papildomas finansavimas SESV 349 straipsnyje nurodytiems atokiausiems regionams ir NUTS 2 lygio regionams, atitinkantiems 1994 m. stojimo akto Protokolo Nr. 6 2 straipsnyje nustatytus kriterijus.

620 660 000

Pakeitimas 338

Pakeitimas 338

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

104 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

104 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą
  ESF+ skiriama 88 646 194 590
  EUR
  suma
  . | ESF+ skiriamos lėšos sudaro 28,8  proc.
  pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą
  skiriamų išteklių (t. y. 105 686 000 000
   EUR
  2018 m. kainomis). Tai neapima nei užimtumo ir socialinių inovacijų, nei sveikatos krypčiai skiriamų paketų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą
  ESF+ skiriama 88 646 194 590
  EUR
  suma
  .

ESF+ skiriama 88 646 194 590

suma

ESF+ skiriamos lėšos sudaro 28,8  proc.
  pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą
  skiriamų išteklių (t. y. 105 686 000 000
   EUR
  2018 m. kainomis). Tai neapima nei užimtumo ir socialinių inovacijų, nei sveikatos krypčiai skiriamų paketų.

ESF+ skiriamos lėšos sudaro 28,8  proc.

skiriamų išteklių (t. y. 105 686 000 000

2018 m. kainomis). Tai neapima nei užimtumo ir socialinių inovacijų, nei sveikatos krypčiai skiriamų paketų.

Pakeitimas 339

Pakeitimas 339

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

104 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

104 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Papildomo ESF+ skirto finansavimo atokiausiems regionams, nurodytiems 1 dalies e punkte, suma
  yra 376 928 934 EUR
  . | Papildomo ESF+ skirto finansavimo atokiausiems regionams, nurodytiems 1 dalies e punkte, suma
  siekia 0,4 proc. pirmoje pastraipoje paminėtų išteklių (t. y. 424 296 054  EUR 2018 m. kainomis)
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Papildomo ESF+ skirto finansavimo atokiausiems regionams, nurodytiems 1 dalies e punkte, suma
  yra 376 928 934 EUR
  .

yra 376 928 934 EUR

Papildomo ESF+ skirto finansavimo atokiausiems regionams, nurodytiems 1 dalies e punkte, suma
  siekia 0,4 proc. pirmoje pastraipoje paminėtų išteklių (t. y. 424 296 054  EUR 2018 m. kainomis)
  .

siekia 0,4 proc. pirmoje pastraipoje paminėtų išteklių (t. y. 424 296 054  EUR 2018 m. kainomis)

Pakeitimas 340

Pakeitimas 340

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

104 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

104 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Iš Sanglaudos fondo į EITP perkeltina paramos suma yra 10 000 000 000 EUR. Ji panaudojama tik valstybėse narėse, atitinkančiose Sanglaudos fondo finansavimo reikalavimus, siekiant remti transporto infrastruktūros projektus skelbiant specialius kvietimus teikti paraiškas, kaip numatyta pagal Reglamentą (ES) [naujojo EITP reglamento numeris]. | Iš Sanglaudos fondo į EITP perkeltina paramos suma yra 4 000 000 000 EUR
  2018 m. kainomis
  . Ji panaudojama tik valstybėse narėse, atitinkančiose Sanglaudos fondo finansavimo reikalavimus, siekiant remti transporto infrastruktūros projektus
  ir pagal valstybių narių ir regionų investicijų į infrastruktūrą poreikį
  skelbiant specialius kvietimus teikti paraiškas, kaip numatyta pagal Reglamentą (ES) [naujojo EITP reglamento numeris]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Iš Sanglaudos fondo į EITP perkeltina paramos suma yra 10 000 000 000 EUR. Ji panaudojama tik valstybėse narėse, atitinkančiose Sanglaudos fondo finansavimo reikalavimus, siekiant remti transporto infrastruktūros projektus skelbiant specialius kvietimus teikti paraiškas, kaip numatyta pagal Reglamentą (ES) [naujojo EITP reglamento numeris].

Iš Sanglaudos fondo į EITP perkeltina paramos suma yra 4 000 000 000 EUR
  2018 m. kainomis
  . Ji panaudojama tik valstybėse narėse, atitinkančiose Sanglaudos fondo finansavimo reikalavimus, siekiant remti transporto infrastruktūros projektus
  ir pagal valstybių narių ir regionų investicijų į infrastruktūrą poreikį
  skelbiant specialius kvietimus teikti paraiškas, kaip numatyta pagal Reglamentą (ES) [naujojo EITP reglamento numeris].

2018 m. kainomis

ir pagal valstybių narių ir regionų investicijų į infrastruktūrą poreikį

Pakeitimas 341

Pakeitimas 341

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

104 straipsnio 4 dalies 5 pastraipa

104 straipsnio 4 dalies 5 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 30 proc. į EITP perkeltų išteklių valstybės narės, galinčios gauti Sanglaudos fondo paramą, gali naudoti iš karto po perkėlimo transporto infrastruktūros projektams finansuoti pagal Reglamentą (ES) [naujasis EITP reglamentas]. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

30 proc. į EITP perkeltų išteklių valstybės narės, galinčios gauti Sanglaudos fondo paramą, gali naudoti iš karto po perkėlimo transporto infrastruktūros projektams finansuoti pagal Reglamentą (ES) [naujasis EITP reglamentas].

30 proc. į EITP perkeltų išteklių valstybės narės, galinčios gauti Sanglaudos fondo paramą, gali naudoti iš karto po perkėlimo transporto infrastruktūros projektams finansuoti pagal Reglamentą (ES) [naujasis EITP reglamentas].

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 342

Pakeitimas 342

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

104 straipsnio 4 dalies 6 pastraipa

104 straipsnio 4 dalies 6 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Transporto sektoriui pagal Reglamentą (ES) [naujasis EITP reglamentas] taikomos taisyklės taikomos konkretiems pirmoje pastraipoje nurodytiems kvietimams teikti paraiškas. Iki 2023 m. gruodžio 31 d., vykdant finansavimo reikalavimus atitinkančių projektų atranką, laikomasi nacionalinių asignavimų pagal Sanglaudos fondą
  , atsižvelgiant į 70 proc. išteklių, perkeltų į EITP
  . | Transporto sektoriui pagal Reglamentą (ES) [naujasis EITP reglamentas] taikomos taisyklės taikomos konkretiems pirmoje pastraipoje nurodytiems kvietimams teikti paraiškas. Iki 2023 m. gruodžio 31 d., vykdant finansavimo reikalavimus atitinkančių projektų atranką, laikomasi nacionalinių asignavimų pagal Sanglaudos fondą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Transporto sektoriui pagal Reglamentą (ES) [naujasis EITP reglamentas] taikomos taisyklės taikomos konkretiems pirmoje pastraipoje nurodytiems kvietimams teikti paraiškas. Iki 2023 m. gruodžio 31 d., vykdant finansavimo reikalavimus atitinkančių projektų atranką, laikomasi nacionalinių asignavimų pagal Sanglaudos fondą
  , atsižvelgiant į 70 proc. išteklių, perkeltų į EITP
  .

, atsižvelgiant į 70 proc. išteklių, perkeltų į EITP

Transporto sektoriui pagal Reglamentą (ES) [naujasis EITP reglamentas] taikomos taisyklės taikomos konkretiems pirmoje pastraipoje nurodytiems kvietimams teikti paraiškas. Iki 2023 m. gruodžio 31 d., vykdant finansavimo reikalavimus atitinkančių projektų atranką, laikomasi nacionalinių asignavimų pagal Sanglaudos fondą.

Pakeitimas 343

Pakeitimas 343

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

104 straipsnio 5 dalis

104 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Iš investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslo išteklių 500 000 000  EUR skiriama Europos miestų iniciatyvai, Komisijai taikant tiesioginio arba netiesioginio valdymo principą. | 5.   Iš investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslo išteklių 560 000 000  EUR
  2018 m. kainomis
  skiriama Europos miestų iniciatyvai, Komisijai taikant tiesioginio arba netiesioginio valdymo principą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Iš investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslo išteklių 500 000 000  EUR skiriama Europos miestų iniciatyvai, Komisijai taikant tiesioginio arba netiesioginio valdymo principą.

5.   Iš investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslo išteklių 560 000 000  EUR
  2018 m. kainomis
  skiriama Europos miestų iniciatyvai, Komisijai taikant tiesioginio arba netiesioginio valdymo principą.

Pakeitimas 344

Pakeitimas 344

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

104 straipsnio 6 dalis

104 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Iš ESF+ išteklių, skiriamų investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslui, 175 000 000  EUR skiriama tarptautiniam bendradarbiavimui, kuriuo remiami novatoriški sprendimai, taikant tiesioginio arba netiesioginio valdymo principą. | 6.   Iš ESF+ išteklių, skiriamų investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslui, 196 000 000  EUR
  2018 m. kainomis
  skiriama tarptautiniam bendradarbiavimui, kuriuo remiami novatoriški sprendimai, taikant tiesioginio arba netiesioginio valdymo principą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Iš ESF+ išteklių, skiriamų investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslui, 175 000 000  EUR skiriama tarptautiniam bendradarbiavimui, kuriuo remiami novatoriški sprendimai, taikant tiesioginio arba netiesioginio valdymo principą.

6.   Iš ESF+ išteklių, skiriamų investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslui, 196 000 000  EUR
  2018 m. kainomis
  skiriama tarptautiniam bendradarbiavimui, kuriuo remiami novatoriški sprendimai, taikant tiesioginio arba netiesioginio valdymo principą.

Pakeitimas 345

Pakeitimas 345

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

104 straipsnio 7 dalis

104 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui (INTERREG) skiriami ištekliai sudaro
  2,5
   proc. visų fondų biudžetiniams įsipareigojimams 2021–2027 m. numatytų lėšų (t. y. iš viso 8 430 000 000 EUR ). | 7.   Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui (INTERREG) skiriami ištekliai sudaro
  3
   proc. visų fondų biudžetiniams įsipareigojimams 2021–2027 m. numatytų lėšų (t. y. iš viso 11 343 000 000  
  EUR 2018 m. kainomis
  ). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui (INTERREG) skiriami ištekliai sudaro
  2,5
   proc. visų fondų biudžetiniams įsipareigojimams 2021–2027 m. numatytų lėšų (t. y. iš viso 8 430 000 000 EUR ).

7.   Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui (INTERREG) skiriami ištekliai sudaro
  3
   proc. visų fondų biudžetiniams įsipareigojimams 2021–2027 m. numatytų lėšų (t. y. iš viso 11 343 000 000  
  EUR 2018 m. kainomis
  ).

Pakeitimas 346

Pakeitimas 346

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

105 straipsnio 1 dalies a punktas

105 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | ne daugiau kaip
  15
   proc. visų mažiau išsivysčiusiems regionams skirtų asignavimų – pereinamojo laikotarpio arba labiau išsivysčiusiems regionams ir iš pereinamojo laikotarpio regionų labiau išsivysčiusiems regionams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

ne daugiau kaip
  15
   proc. visų mažiau išsivysčiusiems regionams skirtų asignavimų – pereinamojo laikotarpio arba labiau išsivysčiusiems regionams ir iš pereinamojo laikotarpio regionų labiau išsivysčiusiems regionams;

15

| a) | ne daugiau kaip
  5
   proc. visų mažiau išsivysčiusiems regionams skirtų asignavimų – pereinamojo laikotarpio arba labiau išsivysčiusiems regionams ir iš pereinamojo laikotarpio regionų labiau išsivysčiusiems regionams; |
| --- | --- |

a)

ne daugiau kaip
  5
   proc. visų mažiau išsivysčiusiems regionams skirtų asignavimų – pereinamojo laikotarpio arba labiau išsivysčiusiems regionams ir iš pereinamojo laikotarpio regionų labiau išsivysčiusiems regionams;

5

Pakeitimas 347

Pakeitimas 347

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

106 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punktas

106 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | 70
   proc. mažiau išsivysčiusiems regionams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

70
   proc. mažiau išsivysčiusiems regionams;

70

| a) | 85
   proc. mažiau išsivysčiusiems regionams; |
| --- | --- |

a)

85
   proc. mažiau išsivysčiusiems regionams;

85

Pakeitimas 348

Pakeitimas 348

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

106 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos b punktas

106 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | 55
   proc. pereinamojo laikotarpio regionams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

55
   proc. pereinamojo laikotarpio regionams;

55

| b) | 65
   proc. pereinamojo laikotarpio regionams; |
| --- | --- |

b)

65
   proc. pereinamojo laikotarpio regionams;

65

Pakeitimai 349 ir 447

Pakeitimai 349 ir 447

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

106 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos c punktas

106 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | 40
  proc. labiau išsivysčiusiems regionams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

40
  proc. labiau išsivysčiusiems regionams.

40

| c) | 50
  proc. labiau išsivysčiusiems regionams. |
| --- | --- |

c)

50
  proc. labiau išsivysčiusiems regionams.

50

Pakeitimas 350

Pakeitimas 350

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

106 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

106 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a punkte nustatytos bendro finansavimo normos taip pat taikomos atokiausiems regionams. | a punkte nustatytos bendro finansavimo normos taip pat taikomos atokiausiems regionams
  ir specialiems papildomiems asignavimams atokiausiems regionams
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a punkte nustatytos bendro finansavimo normos taip pat taikomos atokiausiems regionams.

a punkte nustatytos bendro finansavimo normos taip pat taikomos atokiausiems regionams
  ir specialiems papildomiems asignavimams atokiausiems regionams
  .

ir specialiems papildomiems asignavimams atokiausiems regionams

Pakeitimas 351

Pakeitimas 351

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

106 straipsnio 3 dalies 3 pastraipa

106 straipsnio 3 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendro finansavimo norma Sanglaudos fondui kiekvieno prioriteto lygmeniu negali būti didesnė kaip
  70
   proc. | Bendro finansavimo norma Sanglaudos fondui kiekvieno prioriteto lygmeniu negali būti didesnė kaip
  85
   proc. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bendro finansavimo norma Sanglaudos fondui kiekvieno prioriteto lygmeniu negali būti didesnė kaip
  70
   proc.

70

Bendro finansavimo norma Sanglaudos fondui kiekvieno prioriteto lygmeniu negali būti didesnė kaip
  85
   proc.

85

Pakeitimas 352

Pakeitimas 352

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

106 straipsnio 3 dalies 4 pastraipa

106 straipsnio 3 dalies 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ESF+ reglamentu gali būti nustatytos didesnės bendro finansavimo normos prioritetams, kuriais remiami novatoriški veiksmai pagal to reglamento [
  14
  ] straipsnį. | ESF+ reglamentu
  tinkamai pagrįstais atvejais
  gali būti nustatytos didesnės
  , iki 90 proc. siekiančios,
  bendro finansavimo normos prioritetams, kuriais remiami novatoriški veiksmai pagal to reglamento [
  13] straipsnį ir [4 straipsnio 1 dalies x ir xi punktus], ir programoms, kuriomis remiamai veiksmai, skirti materialinio nepritekliaus problemai spręsti pagal to reglamento [9
  ]
  straipsnį, jaunimo užimtumui remti pagal [10] straipsnį, Europos vaikų garantijai remti pagal [10a] straipsnį ir tarptautiniam bendradarbiavimui remti pagal [11b]
  straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ESF+ reglamentu gali būti nustatytos didesnės bendro finansavimo normos prioritetams, kuriais remiami novatoriški veiksmai pagal to reglamento [
  14
  ] straipsnį.

14

ESF+ reglamentu
  tinkamai pagrįstais atvejais
  gali būti nustatytos didesnės
  , iki 90 proc. siekiančios,
  bendro finansavimo normos prioritetams, kuriais remiami novatoriški veiksmai pagal to reglamento [
  13] straipsnį ir [4 straipsnio 1 dalies x ir xi punktus], ir programoms, kuriomis remiamai veiksmai, skirti materialinio nepritekliaus problemai spręsti pagal to reglamento [9
  ]
  straipsnį, jaunimo užimtumui remti pagal [10] straipsnį, Europos vaikų garantijai remti pagal [10a] straipsnį ir tarptautiniam bendradarbiavimui remti pagal [11b]
  straipsnį.

tinkamai pagrįstais atvejais

, iki 90 proc. siekiančios,

13] straipsnį ir [4 straipsnio 1 dalies x ir xi punktus], ir programoms, kuriomis remiamai veiksmai, skirti materialinio nepritekliaus problemai spręsti pagal to reglamento [9

straipsnį, jaunimo užimtumui remti pagal [10] straipsnį, Europos vaikų garantijai remti pagal [10a] straipsnį ir tarptautiniam bendradarbiavimui remti pagal [11b]

Pakeitimas 353

Pakeitimas 353

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

106 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

106 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendra INTERREG programų finansavimo norma negali būti didesnė kaip
  70
   proc. | Bendra INTERREG programų finansavimo norma negali būti didesnė kaip
  85
   proc. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bendra INTERREG programų finansavimo norma negali būti didesnė kaip
  70
   proc.

70

Bendra INTERREG programų finansavimo norma negali būti didesnė kaip
  85
   proc.

85

Pakeitimas 453

Pakeitimas 453

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

106 straipsnio 4 a dalis (nauja)

106 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Valstybės narės tinkamai pagrįstais atvejais gali pateikti prašymą pasinaudoti pagal dabartinį Stabilumo ir augimo paktą numatyta lankstumo galimybe viešųjų ar lygiaverčių struktūrinių išlaidų atveju, jei jas viešojo administravimo institucijos padengia bendrai finansuodamos su Europos struktūriniais ir investicijų fondais vykdomas investicijas. Apibrėždama fiskalinį koregavimą pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę arba korekcinę dalį Komisija nuodugniai įvertina šį prašymą ir atsižvelgia į strateginę investicijų svarbą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Valstybės narės tinkamai pagrįstais atvejais gali pateikti prašymą pasinaudoti pagal dabartinį Stabilumo ir augimo paktą numatyta lankstumo galimybe viešųjų ar lygiaverčių struktūrinių išlaidų atveju, jei jas viešojo administravimo institucijos padengia bendrai finansuodamos su Europos struktūriniais ir investicijų fondais vykdomas investicijas. Apibrėždama fiskalinį koregavimą pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę arba korekcinę dalį Komisija nuodugniai įvertina šį prašymą ir atsižvelgia į strateginę investicijų svarbą.

Pakeitimas 354

Pakeitimas 354

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

107 straipsnio 1 pastraipa

107 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijai pagal 108 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami šio reglamento priedai, išskyrus III, IV, X ir XXII priedus, siekiant juos pritaikyti atsižvelgiant į programavimo laikotarpiu padarytus ne esminių šio reglamento nuostatų pakeitimus. | Komisijai pagal 108 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami šio reglamento priedai, išskyrus III, IV, X ir XXII priedus, siekiant juos pritaikyti atsižvelgiant į programavimo laikotarpiu padarytus ne esminių šio reglamento nuostatų pakeitimus.
  Komisijai pagal 108 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl 6 straipsnio 3 dalyje nurodyto Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 240/2014 pakeitimų ir pritaikymo prie šio reglamento. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisijai pagal 108 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami šio reglamento priedai, išskyrus III, IV, X ir XXII priedus, siekiant juos pritaikyti atsižvelgiant į programavimo laikotarpiu padarytus ne esminių šio reglamento nuostatų pakeitimus.

Komisijai pagal 108 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami šio reglamento priedai, išskyrus III, IV, X ir XXII priedus, siekiant juos pritaikyti atsižvelgiant į programavimo laikotarpiu padarytus ne esminių šio reglamento nuostatų pakeitimus.
  Komisijai pagal 108 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl 6 straipsnio 3 dalyje nurodyto Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 240/2014 pakeitimų ir pritaikymo prie šio reglamento.

Komisijai pagal 108 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl 6 straipsnio 3 dalyje nurodyto Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 240/2014 pakeitimų ir pritaikymo prie šio reglamento.

Pakeitimas 355

Pakeitimas 355

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

108 straipsnio 2 dalis

108 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   63 straipsnio 10 dalyje, 73 straipsnio 4 dalyje, 88 straipsnio 4 dalyje, 89 straipsnio 4 dalyje ir 107 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  neribotam laikotarpiui
  nuo šio reglamento įsigaliojimo
  datos
  . | 2.   
  6 straipsnio 3 dalyje,
  63 straipsnio 10 dalyje, 73 straipsnio 4 dalyje, 88 straipsnio 4 dalyje, 89 straipsnio 4 dalyje ir 107 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami nuo šio reglamento įsigaliojimo
  dienos iki 2027 m. gruodžio 31 d
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   63 straipsnio 10 dalyje, 73 straipsnio 4 dalyje, 88 straipsnio 4 dalyje, 89 straipsnio 4 dalyje ir 107 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  neribotam laikotarpiui
  nuo šio reglamento įsigaliojimo
  datos
  .

2.   
  6 straipsnio 3 dalyje,
  63 straipsnio 10 dalyje, 73 straipsnio 4 dalyje, 88 straipsnio 4 dalyje, 89 straipsnio 4 dalyje ir 107 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami nuo šio reglamento įsigaliojimo
  dienos iki 2027 m. gruodžio 31 d
  .

Pakeitimas 356

Pakeitimas 356

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

108 straipsnio 3 dalis

108 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 63 straipsnio 10 dalyje, 73 straipsnio 4 dalyje, 88 straipsnio 4 dalyje
  ir
  89 straipsnio
  1
  dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. | 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti
  6 straipsnio 3 dalyje,
  63 straipsnio 10 dalyje, 73 straipsnio 4 dalyje, 88 straipsnio 4 dalyje, 89 straipsnio
  4
  dalyje
  ir 107 straipsnyje
  nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 63 straipsnio 10 dalyje, 73 straipsnio 4 dalyje, 88 straipsnio 4 dalyje
  ir
  89 straipsnio
  1
  dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti
  6 straipsnio 3 dalyje,
  63 straipsnio 10 dalyje, 73 straipsnio 4 dalyje, 88 straipsnio 4 dalyje, 89 straipsnio
  4
  dalyje
  ir 107 straipsnyje
  nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

Pakeitimas 357

Pakeitimas 357

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

108 straipsnio 6 dalis

108 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Pagal 63 straipsnio 10 dalį, 73 straipsnio 4 dalį, 88 straipsnio 4 dalį, 89 straipsnio 4 dalį ir 107 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. | 6.   Pagal
  6 straipsnio 3 dalį,
  63 straipsnio 10 dalį, 73 straipsnio 4 dalį, 88 straipsnio 4 dalį, 89 straipsnio 4 dalį ir 107 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Pagal 63 straipsnio 10 dalį, 73 straipsnio 4 dalį, 88 straipsnio 4 dalį, 89 straipsnio 4 dalį ir 107 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

6.   Pagal
  6 straipsnio 3 dalį,
  63 straipsnio 10 dalį, 73 straipsnio 4 dalį, 88 straipsnio 4 dalį, 89 straipsnio 4 dalį ir 107 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

Pakeitimas 359

Pakeitimas 359

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 lentelės 1 politikos tikslo 001 eilutės 1 stulpelis

I priedo 1 lentelės 1 politikos tikslo 001 eilutės 1 stulpelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 001 | Investicijos į labai mažų įmonių, tiesiogiai susijusių su mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, ilgalaikį turtą |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

001

Investicijos į labai mažų įmonių, tiesiogiai susijusių su mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, ilgalaikį turtą

| 001 | Investicijos į labai mažų įmonių, tiesiogiai susijusių su mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla
  arba susijusių su konkurencingumu
  , ilgalaikį turtą |
| --- | --- |

001

Investicijos į labai mažų įmonių, tiesiogiai susijusių su mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla
  arba susijusių su konkurencingumu
  , ilgalaikį turtą

arba susijusių su konkurencingumu

Pakeitimas 360

Pakeitimas 360

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 lentelės 1 politikos tikslo 002 eilutės 1 stulpelis

I priedo 1 lentelės 1 politikos tikslo 002 eilutės 1 stulpelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 002 | Investicijos į mažųjų ir vidutinių įmonių (įskaitant privačius mokslinių tyrimų centrus), tiesiogiai susijusių
  s
  mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, ilgalaikį turtą |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

002

Investicijos į mažųjų ir vidutinių įmonių (įskaitant privačius mokslinių tyrimų centrus), tiesiogiai susijusių
  s
  mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, ilgalaikį turtą

s

| 002 | Investicijos į mažųjų ir vidutinių įmonių (įskaitant privačius mokslinių tyrimų centrus), tiesiogiai susijusių
  su
  mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla
  arba susijusių su konkurencingumu
  , ilgalaikį turtą |
| --- | --- |

002

Investicijos į mažųjų ir vidutinių įmonių (įskaitant privačius mokslinių tyrimų centrus), tiesiogiai susijusių
  su
  mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla
  arba susijusių su konkurencingumu
  , ilgalaikį turtą

su

arba susijusių su konkurencingumu

Pakeitimas 361

Pakeitimas 361

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 lentelės 1 politikos tikslo 004 eilutės 1 stulpelis

I priedo 1 lentelės 1 politikos tikslo 004 eilutės 1 stulpelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 004 | Investicijos į labai mažų įmonių, tiesiogiai susijusių su mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, nematerialųjį turtą |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

004

Investicijos į labai mažų įmonių, tiesiogiai susijusių su mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, nematerialųjį turtą

| 004 | Investicijos į labai mažų įmonių, tiesiogiai susijusių su mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla
  arba susijusių su konkurencingumu
  , nematerialųjį turtą |
| --- | --- |

004

Investicijos į labai mažų įmonių, tiesiogiai susijusių su mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla
  arba susijusių su konkurencingumu
  , nematerialųjį turtą

arba susijusių su konkurencingumu

Pakeitimas 362

Pakeitimas 362

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 lentelės 1 politikos tikslo 005 eilutės 1 stulpelis

I priedo 1 lentelės 1 politikos tikslo 005 eilutės 1 stulpelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 005 | Investicijos į mažųjų ir vidutinių įmonių (įskaitant privačius mokslinių tyrimų centrus), tiesiogiai susijusių
  s
  mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, nematerialųjį turtą |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

005

Investicijos į mažųjų ir vidutinių įmonių (įskaitant privačius mokslinių tyrimų centrus), tiesiogiai susijusių
  s
  mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, nematerialųjį turtą

s

| 005 | Investicijos į mažųjų ir vidutinių įmonių (įskaitant privačius mokslinių tyrimų centrus), tiesiogiai susijusių
  su
  mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla
  arba susijusių su konkurencingumu
  , nematerialųjį turtą |
| --- | --- |

005

Investicijos į mažųjų ir vidutinių įmonių (įskaitant privačius mokslinių tyrimų centrus), tiesiogiai susijusių
  su
  mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla
  arba susijusių su konkurencingumu
  , nematerialųjį turtą

su

arba susijusių su konkurencingumu

Pakeitimas 363

Pakeitimas 363

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 lentelės 2 politikos tikslo 035 eilutės 1 stulpelis

I priedo 1 lentelės 2 politikos tikslo 035 eilutės 1 stulpelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 035 | Prisitaikymo prie klimato kaitos priemonės ir su klimato kaita susijusios rizikos prevencija ir valdymas: potvyniai (įskaitant informuotumo didinimo, civilinės saugos ir nelaimių valdymo sistemas bei infrastruktūras) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

035

Prisitaikymo prie klimato kaitos priemonės ir su klimato kaita susijusios rizikos prevencija ir valdymas: potvyniai (įskaitant informuotumo didinimo, civilinės saugos ir nelaimių valdymo sistemas bei infrastruktūras)

| 035 | Prisitaikymo prie klimato kaitos priemonės ir su klimato kaita susijusios rizikos prevencija ir valdymas: potvyniai
  ir nuošliaužos
  (įskaitant informuotumo didinimo, civilinės saugos ir nelaimių valdymo sistemas bei infrastruktūras) |
| --- | --- |

035

Prisitaikymo prie klimato kaitos priemonės ir su klimato kaita susijusios rizikos prevencija ir valdymas: potvyniai
  ir nuošliaužos
  (įskaitant informuotumo didinimo, civilinės saugos ir nelaimių valdymo sistemas bei infrastruktūras)

ir nuošliaužos

Pakeitimas 364

Pakeitimas 364

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 lentelės 2 politikos tikslo 043 eilutė

I priedo 1 lentelės 2 politikos tikslo 043 eilutė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| 043 | Namų ūkių atliekų tvarkymas: mechaninis biologinis apdorojimas, šiluminis apdorojimas | 0 % | 100 % |
| --- | --- | --- | --- |

043

043

Namų ūkių atliekų tvarkymas: mechaninis biologinis apdorojimas, šiluminis apdorojimas

Namų ūkių atliekų tvarkymas: mechaninis biologinis apdorojimas, šiluminis apdorojimas

0 %

0 %

100 %

100 %

Pakeitimas

Pakeitimas

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 365

Pakeitimas 365

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 lentelės 3 politikos tikslo 056 eilutės 1 stulpelis

I priedo 1 lentelės 3 politikos tikslo 056 eilutės 1 stulpelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 056 | Naujai nutiesti greitkeliai ir keliai – TEN-T pagrindinis tinklas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

056

Naujai nutiesti greitkeliai ir keliai – TEN-T pagrindinis tinklas

| 056 | Naujai nutiesti greitkeliai
  , tiltai
  ir keliai – TEN-T pagrindinis tinklas |
| --- | --- |

056

Naujai nutiesti greitkeliai
  , tiltai
  ir keliai – TEN-T pagrindinis tinklas

, tiltai

Pakeitimas 366

Pakeitimas 366

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 lentelės 3 politikos tikslo 057 eilutės 1 stulpelis

I priedo 1 lentelės 3 politikos tikslo 057 eilutės 1 stulpelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 057 | Naujai nutiesti greitkeliai ir keliai – TEN-T visuotinis tinklas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

057

Naujai nutiesti greitkeliai ir keliai – TEN-T visuotinis tinklas

| 057 | Naujai nutiesti greitkeliai
  , tiltai
  ir keliai – TEN-T visuotinis tinklas |
| --- | --- |

057

Naujai nutiesti greitkeliai
  , tiltai
  ir keliai – TEN-T visuotinis tinklas

, tiltai

Pakeitimas 367

Pakeitimas 367

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 lentelės 3 politikos tikslo 060 eilutės 1 stulpelis

I priedo 1 lentelės 3 politikos tikslo 060 eilutės 1 stulpelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 060 | Rekonstruoti ar pagerinti greitkeliai ir keliai – TEN-T pagrindinis tinklas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

060

Rekonstruoti ar pagerinti greitkeliai ir keliai – TEN-T pagrindinis tinklas

| 060 | Rekonstruoti ar pagerinti greitkeliai
  , tiltai
  ir keliai – TEN-T pagrindinis tinklas |
| --- | --- |

060

Rekonstruoti ar pagerinti greitkeliai
  , tiltai
  ir keliai – TEN-T pagrindinis tinklas

, tiltai

Pakeitimas 368

Pakeitimas 368

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 lentelės 3 politikos tikslo 061 eilutės 1 stulpelis

I priedo 1 lentelės 3 politikos tikslo 061 eilutės 1 stulpelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 061 | Rekonstruoti ar pagerinti greitkeliai ir keliai – TEN-T visuotinis tinklas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

061

Rekonstruoti ar pagerinti greitkeliai ir keliai – TEN-T visuotinis tinklas

| 061 | Rekonstruoti ar pagerinti greitkeliai
  , tiltai
  ir keliai – TEN-T visuotinis tinklas |
| --- | --- |

061

Rekonstruoti ar pagerinti greitkeliai
  , tiltai
  ir keliai – TEN-T visuotinis tinklas

, tiltai

Pakeitimas 369

Pakeitimas 369

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 lentelės 5 politikos tikslo 128 eilutės 1 stulpelis

I priedo 1 lentelės 5 politikos tikslo 128 eilutės 1 stulpelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 128 | Viešųjų turizmo išteklių ir
  susijusių
  turizmo paslaugų apsauga, plėtojimas ir skatinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

128

Viešųjų turizmo išteklių ir
  susijusių
  turizmo paslaugų apsauga, plėtojimas ir skatinimas

susijusių

| 128 | Viešųjų turizmo išteklių ir turizmo paslaugų apsauga, plėtojimas ir skatinimas |
| --- | --- |

128

Viešųjų turizmo išteklių ir turizmo paslaugų apsauga, plėtojimas ir skatinimas

Pakeitimas 370

Pakeitimas 370

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 lentelės 5 politikos tikslo 130 eilutės 1 stulpelis

I priedo 1 lentelės 5 politikos tikslo 130 eilutės 1 stulpelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 130 | Gamtos paveldo ir ekologinio turizmo apsauga, plėtojimas ir skatinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

130

Gamtos paveldo ir ekologinio turizmo apsauga, plėtojimas ir skatinimas

| 130 | Gamtos paveldo ir ekologinio turizmo
  , išskyrus tinklo „Natura 2000“ teritorijas,
  apsauga, plėtojimas ir skatinimas |
| --- | --- |

130

Gamtos paveldo ir ekologinio turizmo
  , išskyrus tinklo „Natura 2000“ teritorijas,
  apsauga, plėtojimas ir skatinimas

, išskyrus tinklo „Natura 2000“ teritorijas,

Pakeitimas 371

Pakeitimas 371

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 3 lentelės 12 eilutės stulpelis „Integruota teritorinė investicija (ITI)“

I priedo 3 lentelės 12 eilutės stulpelis „Integruota teritorinė investicija (ITI)“

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Miestai, miesteliai ir
  apylinkės | Miestai, miesteliai
  , apylinkės
  ir
  susijusios kaimo vietovės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Miestai, miesteliai ir
  apylinkės

apylinkės

Miestai, miesteliai
  , apylinkės
  ir
  susijusios kaimo vietovės

, apylinkės

susijusios kaimo vietovės

Pakeitimas 372

Pakeitimas 372

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 3 lentelės 16 eilutės stulpelis „Integruota teritorinė investicija (ITI)“

I priedo 3 lentelės 16 eilutės stulpelis „Integruota teritorinė investicija (ITI)“

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Retai apgyvendintos vietovės | Kaimo ir
  retai apgyvendintos vietovės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Retai apgyvendintos vietovės

Kaimo ir
  retai apgyvendintos vietovės

Kaimo ir

Pakeitimas 373

Pakeitimas 373

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 3 lentelės 22 eilutės stulpelis „Bendruomenės inicijuota vietos plėtra (BIVP)“

I priedo 3 lentelės 22 eilutės stulpelis „Bendruomenės inicijuota vietos plėtra (BIVP)“

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Miestai, miesteliai ir
  apylinkės | Miestai, miesteliai, apylinkės ir susijusios kaimo vietovės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Miestai, miesteliai ir
  apylinkės

apylinkės

Miestai, miesteliai, apylinkės ir susijusios kaimo vietovės

Pakeitimas 374

Pakeitimas 374

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 3 lentelės 26 eilutės stulpelis „Bendruomenės inicijuota vietos plėtra (BIVP)“

I priedo 3 lentelės 26 eilutės stulpelis „Bendruomenės inicijuota vietos plėtra (BIVP)“

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Retai apgyvendintos vietovės | Kaimo ir
  retai apgyvendintos vietovės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Retai apgyvendintos vietovės

Kaimo ir
  retai apgyvendintos vietovės

Kaimo ir

Pakeitimas 375

Pakeitimas 375

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 3 lentelės 32 eilutės stulpelis „Kitos rūšies pagal 5 politikos tikslą taikoma teritorinė priemonė“

I priedo 3 lentelės 32 eilutės stulpelis „Kitos rūšies pagal 5 politikos tikslą taikoma teritorinė priemonė“

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Miestai, miesteliai ir
  apylinkės | Miestai, miesteliai
  , apylinkės
  ir
  susijusios kaimo vietovės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Miestai, miesteliai ir
  apylinkės

apylinkės

Miestai, miesteliai
  , apylinkės
  ir
  susijusios kaimo vietovės

, apylinkės

susijusios kaimo vietovės

Pakeitimas 376

Pakeitimas 376

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 3 lentelės 36 eilutės stulpelis „Kitos rūšies pagal 5 politikos tikslą taikoma teritorinė priemonė“

I priedo 3 lentelės 36 eilutės stulpelis „Kitos rūšies pagal 5 politikos tikslą taikoma teritorinė priemonė“

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Retai apgyvendintos vietovės | Kaimo ir
  retai apgyvendintos vietovės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Retai apgyvendintos vietovės

Kaimo ir
  retai apgyvendintos vietovės

Kaimo ir

Pakeitimas 377

Pakeitimas 377

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 4 lentelės 17 eilutė

I priedo 4 lentelės 17 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 17 | Apgyvendinimo
  ir maitinimo
  paslaugų
  veikla |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

17

Apgyvendinimo
  ir maitinimo
  paslaugų
  veikla

Apgyvendinimo

paslaugų

| 17 | Turizmo, apgyvendinimo
  ir maitinimo veikla |
| --- | --- |

17

Turizmo, apgyvendinimo
  ir maitinimo veikla

Turizmo, apgyvendinimo

Pakeitimas 378

Pakeitimas 378

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo lentelės „Horizontaliosios reikiamos sąlygos“ 6 eilutės 2 stulpelis

III priedo lentelės „Horizontaliosios reikiamos sąlygos“ 6 eilutės 2 stulpelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Yra JT neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo nacionalinė sistema, kurią sudaro: | Yra JT neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo nacionalinė sistema, kurią sudaro: |
| 1. | Išmatuojamų siekinių tikslai, duomenų rinkimo ir stebėsenos mechanizmas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Yra JT neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo nacionalinė sistema, kurią sudaro:

Yra JT neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo nacionalinė sistema, kurią sudaro:

1.

Išmatuojamų siekinių tikslai, duomenų rinkimo ir stebėsenos mechanizmas.

| 1. | Išmatuojamų siekinių tikslai, duomenų rinkimo ir stebėsenos mechanizmas
  , taikytinas visiems politikos tikslams
  . |
| --- | --- |

1.

Išmatuojamų siekinių tikslai, duomenų rinkimo ir stebėsenos mechanizmas
  , taikytinas visiems politikos tikslams
  .

, taikytinas visiems politikos tikslams

| 2. | Tvarka, kuria užtikrinama, kad prieinamumo politika, teisės aktai ir standartai yra tinkamai atspindėti rengiant ir įgyvendinant programas. |
| --- | --- |

2.

Tvarka, kuria užtikrinama, kad prieinamumo politika, teisės aktai ir standartai yra tinkamai atspindėti rengiant ir įgyvendinant programas.

| 2. | Tvarka, kuria užtikrinama, kad prieinamumo politika, teisės aktai ir standartai yra tinkamai atspindėti rengiant ir įgyvendinant programas
  pagal Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos nuostatas ir įtraukiami į projektų atrankos kriterijus ir įsipareigojimus
  . |
| --- | --- |

2.

Tvarka, kuria užtikrinama, kad prieinamumo politika, teisės aktai ir standartai yra tinkamai atspindėti rengiant ir įgyvendinant programas
  pagal Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos nuostatas ir įtraukiami į projektų atrankos kriterijus ir įsipareigojimus
  .

pagal Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos nuostatas ir įtraukiami į projektų atrankos kriterijus ir įsipareigojimus

| 2a. | Ataskaitų dėl remiamų veiksmų atitikties teikimo stebėsenos komitetui tvarka. |
| --- | --- |

2a.

2a.

Ataskaitų dėl remiamų veiksmų atitikties teikimo stebėsenos komitetui tvarka.

Pakeitimas 379

Pakeitimas 379

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo lentelės „Horizontaliosios reikiamos sąlygos“ 6 a eilutė (nauja)

III priedo lentelės „Horizontaliosios reikiamos sąlygos“ 6 a eilutė (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos socialinių teisių ramsčio principų ir teisių, kuriais prisidedama prie tikros Europos Sąjungos konvergencijos ir sanglaudos, įgyvendinimas. | Nacionalinio lygmens priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad Europos socialinių teisių ramsčio principai, padedantys užtikrinti didėjančią socialinę konvergenciją ir sanglaudą Europos Sąjungoje, visų pirma principai, kuriais užkertamas kelias nesąžiningai konkurencijai vidaus rinkoje, būtų tinkamai įgyvendinami. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Europos socialinių teisių ramsčio principų ir teisių, kuriais prisidedama prie tikros Europos Sąjungos konvergencijos ir sanglaudos, įgyvendinimas.

Europos socialinių teisių ramsčio principų ir teisių, kuriais prisidedama prie tikros Europos Sąjungos konvergencijos ir sanglaudos, įgyvendinimas.

Nacionalinio lygmens priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad Europos socialinių teisių ramsčio principai, padedantys užtikrinti didėjančią socialinę konvergenciją ir sanglaudą Europos Sąjungoje, visų pirma principai, kuriais užkertamas kelias nesąžiningai konkurencijai vidaus rinkoje, būtų tinkamai įgyvendinami.

Nacionalinio lygmens priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad Europos socialinių teisių ramsčio principai, padedantys užtikrinti didėjančią socialinę konvergenciją ir sanglaudą Europos Sąjungoje, visų pirma principai, kuriais užkertamas kelias nesąžiningai konkurencijai vidaus rinkoje, būtų tinkamai įgyvendinami.

Pakeitimas 380

Pakeitimas 380

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo lentelės „Horizontaliosios reikiamos sąlygos“ 6 b eilutė (nauja)

III priedo lentelės „Horizontaliosios reikiamos sąlygos“ 6 b eilutė (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Efektyvus partnerystės principo taikymas | Parengta sistema, skirta tam, kad visi partneriai galėtų visapusiškai dalyvauti rengiant ir įgyvendinant programas, taip pat atliekant jų stebėseną ir vertinimą; ji apima: |
| | 1. | priemones, kuriomis užtikrinamos skaidrios partnerių dalyvavimo procedūros; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Efektyvus partnerystės principo taikymas

Efektyvus partnerystės principo taikymas

Parengta sistema, skirta tam, kad visi partneriai galėtų visapusiškai dalyvauti rengiant ir įgyvendinant programas, taip pat atliekant jų stebėseną ir vertinimą; ji apima:

Parengta sistema, skirta tam, kad visi partneriai galėtų visapusiškai dalyvauti rengiant ir įgyvendinant programas, taip pat atliekant jų stebėseną ir vertinimą; ji apima:

1.

priemones, kuriomis užtikrinamos skaidrios partnerių dalyvavimo procedūros;

| 2. | informacijos, kuri partneriams reikalinga tam, kad jie galėtų pasirengti susitikimams ir imtis tolesnių su jais susijusių veiksmų, platinimo ir atskleidimo tvarką; |
| --- | --- |

2.

informacijos, kuri partneriams reikalinga tam, kad jie galėtų pasirengti susitikimams ir imtis tolesnių su jais susijusių veiksmų, platinimo ir atskleidimo tvarką;

| 3. | paramą, teikiamą siekiant suteikti partneriams įgaliojimų ir stiprinti gebėjimus. |
| --- | --- |

3.

paramą, teikiamą siekiant suteikti partneriams įgaliojimų ir stiprinti gebėjimus.

Pakeitimas 381

Pakeitimas 381

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 2 politikos tikslo 2 eilutės 4 stulpelis

IV priedo 2 politikos tikslo 2 eilutės 4 stulpelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Priimamas nacionalinis energetikos ir klimato sričių planas, kurį sudaro: | Priimamas nacionalinis energetikos ir klimato sričių planas,
  kuris atitinka Paryžiaus susitarimo tikslą užtikrinti, kad pasaulio klimato atšilimas neviršytų 1,5  oC, ir
  kurį sudaro: |
| 1. | Visi elementai, kurių reikalaujama pagal Reglamento dėl energetikos sąjungos valdymo I priedo šablone |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Priimamas nacionalinis energetikos ir klimato sričių planas, kurį sudaro:

Priimamas nacionalinis energetikos ir klimato sričių planas,
  kuris atitinka Paryžiaus susitarimo tikslą užtikrinti, kad pasaulio klimato atšilimas neviršytų 1,5  oC, ir
  kurį sudaro:

kuris atitinka Paryžiaus susitarimo tikslą užtikrinti, kad pasaulio klimato atšilimas neviršytų 1,5  o

1.

Visi elementai, kurių reikalaujama pagal Reglamento dėl energetikos sąjungos valdymo I priedo šablone

| 1. | Visi elementai, kurių reikalaujama pagal Reglamento dėl energetikos sąjungos valdymo I priedo šablone |
| --- | --- |

1.

Visi elementai, kurių reikalaujama pagal Reglamento dėl energetikos sąjungos valdymo I priedo šablone

| 2. | Preliminari numatytų
  finansinių išteklių ir priemonių, kuriomis skatinama mažo anglies dioksido kiekio energija, mechanizmų struktūra |
| --- | --- |

2.

Preliminari numatytų
  finansinių išteklių ir priemonių, kuriomis skatinama mažo anglies dioksido kiekio energija, mechanizmų struktūra

Preliminari numatytų

| 2. | Numatytų
  finansinių išteklių ir priemonių, kuriomis skatinama mažo anglies dioksido kiekio energija, mechanizmų struktūra |
| --- | --- |

2.

Numatytų
  finansinių išteklių ir priemonių, kuriomis skatinama mažo anglies dioksido kiekio energija, mechanizmų struktūra

Numatytų

Pakeitimas 382

Pakeitimas 382

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 2 politikos tikslo 4 eilutės 2 stulpelis

IV priedo 2 politikos tikslo 4 eilutės 2 stulpelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ERPF ir Sanglaudos fondas: | ERPF ir Sanglaudos fondas: |
| 2.4 | Prisitaikymo prie klimato kaitos skatinimas, rizikos prevencija ir atsparumas nelaimėms |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ERPF ir Sanglaudos fondas:

ERPF ir Sanglaudos fondas:

2.4

Prisitaikymo prie klimato kaitos skatinimas, rizikos prevencija ir atsparumas nelaimėms

| 2.4 | Prisitaikymo prie klimato kaitos
  ir struktūrinių pokyčių
  skatinimas, rizikos prevencija ir atsparumas nelaimėms |
| --- | --- |

2.4

Prisitaikymo prie klimato kaitos
  ir struktūrinių pokyčių
  skatinimas, rizikos prevencija ir atsparumas nelaimėms

ir struktūrinių pokyčių

Pakeitimas 383

Pakeitimas 383

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 2 politikos tikslo 7 eilutės 4 stulpelis

IV priedo 2 politikos tikslo 7 eilutės 4 stulpelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Yra pagal Direktyvos 92/43/EEB 8 straipsnį parengta prioritetinių veiksmų programa, kurią sudaro: | Yra pagal Direktyvos 92/43/EEB 8 straipsnį parengta prioritetinių veiksmų programa, kurią sudaro: |
| 1. | Visi elementai, kurių reikalaujama 2021–2027 m. prioritetinių veiksmų programos šablone, dėl kurio susitarė Komisija ir valstybės narės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Yra pagal Direktyvos 92/43/EEB 8 straipsnį parengta prioritetinių veiksmų programa, kurią sudaro:

Yra pagal Direktyvos 92/43/EEB 8 straipsnį parengta prioritetinių veiksmų programa, kurią sudaro:

1.

Visi elementai, kurių reikalaujama 2021–2027 m. prioritetinių veiksmų programos šablone, dėl kurio susitarė Komisija ir valstybės narės

| 1. | Visi elementai, kurių reikalaujama 2021–2027 m. prioritetinių veiksmų programos šablone, dėl kurio susitarė Komisija ir valstybės narės
  , įskaitant prioritetines priemones ir nustatytus finansavimo poreikius |
| --- | --- |

1.

Visi elementai, kurių reikalaujama 2021–2027 m. prioritetinių veiksmų programos šablone, dėl kurio susitarė Komisija ir valstybės narės
  , įskaitant prioritetines priemones ir nustatytus finansavimo poreikius

, įskaitant prioritetines priemones ir nustatytus finansavimo poreikius

| 2. | Prioritetinių priemonių ir finansavimo poreikių nustatymas |
| --- | --- |

2.

2.

Prioritetinių priemonių ir finansavimo poreikių nustatymas

Pakeitimas 384

Pakeitimas 384

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 3 politikos tikslo 3.2 punkto 2 stulpelis

IV priedo 3 politikos tikslo 3.2 punkto 2 stulpelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.2 | Tvaraus, atsparaus klimato kaitai, pažangaus, saugaus ir įvairiarūšio TEN-T kūrimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.2

Tvaraus, atsparaus klimato kaitai, pažangaus, saugaus ir įvairiarūšio TEN-T kūrimas

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 385

Pakeitimas 385

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 3 politikos tikslo 3.2 punkto 4 stulpelio - 1 a punktas (naujas)

IV priedo 3 politikos tikslo 3.2 punkto 4 stulpelio - 1 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1a. | Reikalaujama užtikrinti socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą ir TEN-T tinkle didesniu mastu baigti kurti sąsajas ir šalinti kliūtis, o tai reiškia, kad reikės investicijų į materialiąją infrastruktūrą |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-1a.

-1a.

Reikalaujama užtikrinti socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą ir TEN-T tinkle didesniu mastu baigti kurti sąsajas ir šalinti kliūtis, o tai reiškia, kad reikės investicijų į materialiąją infrastruktūrą

Pakeitimas 386

Pakeitimas 386

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 3 politikos tikslo 3.2 punkto 4 stulpelio 1 punktas

IV priedo 3 politikos tikslo 3.2 punkto 4 stulpelio 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Pateikiamas planuojamų investicijų, grindžiamų nuolatinės paklausos analize ir eismo modeliavimu, pagrindimas, kuriame turėtų būti atsižvelgta į numatomą geležinkelių
  liberalizavimo
  poveikį |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Pateikiamas planuojamų investicijų, grindžiamų nuolatinės paklausos analize ir eismo modeliavimu, pagrindimas, kuriame turėtų būti atsižvelgta į numatomą geležinkelių
  liberalizavimo
  poveikį

liberalizavimo

| 1. | Pateikiamas
  ekonominis
  planuojamų investicijų, grindžiamų nuolatinės paklausos analize ir eismo modeliavimu, pagrindimas, kuriame turėtų būti atsižvelgta į numatomą geležinkelių
  paslaugų rinkų atvėrimo
  poveikį |
| --- | --- |

1.

Pateikiamas
  ekonominis
  planuojamų investicijų, grindžiamų nuolatinės paklausos analize ir eismo modeliavimu, pagrindimas, kuriame turėtų būti atsižvelgta į numatomą geležinkelių
  paslaugų rinkų atvėrimo
  poveikį

ekonominis

paslaugų rinkų atvėrimo

Pakeitimas 387

Pakeitimas 387

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 3 politikos tikslo 2 eilutės 4 stulpelio 2 punktas

IV priedo 3 politikos tikslo 2 eilutės 4 stulpelio 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Atspindėti oro kokybės užtikrinimo planai atsižvelgiant visų pirma į 
  nacionalinius priklausomybės nuo iškastinio kuro
  mažinimo
  planus |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

Atspindėti oro kokybės užtikrinimo planai atsižvelgiant visų pirma į 
  nacionalinius priklausomybės nuo iškastinio kuro
  mažinimo
  planus

nacionalinius priklausomybės nuo iškastinio kuro

planus

| 2. | Atspindėti oro kokybės užtikrinimo planai atsižvelgiant visų pirma į 
  nacionalines išmetamo teršalų kiekio
  mažinimo
  transporto sektoriuje strategijas |
| --- | --- |

2.

Atspindėti oro kokybės užtikrinimo planai atsižvelgiant visų pirma į 
  nacionalines išmetamo teršalų kiekio
  mažinimo
  transporto sektoriuje strategijas

nacionalines išmetamo teršalų kiekio

transporto sektoriuje strategijas

Pakeitimas 388

Pakeitimas 388

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 3 politikos tikslo 2 eilutės 4 stulpelio 3 punktas

IV priedo 3 politikos tikslo 2 eilutės 4 stulpelio 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Nustatomos investicijos į pagrindinius TEN-T tinklo koridorius, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 1316/2013, pagal atitinkamus TEN-T veiklos planus |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.

Nustatomos investicijos į pagrindinius TEN-T tinklo koridorius, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 1316/2013, pagal atitinkamus TEN-T veiklos planus

| 3. | Nustatomos investicijos į pagrindinius TEN-T tinklo koridorius, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 1316/2013, pagal atitinkamus TEN-T veiklos planus
  , taip pat į iš anksto nustatytas visuotinio tinklo dalis |
| --- | --- |

3.

Nustatomos investicijos į pagrindinius TEN-T tinklo koridorius, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 1316/2013, pagal atitinkamus TEN-T veiklos planus
  , taip pat į iš anksto nustatytas visuotinio tinklo dalis

, taip pat į iš anksto nustatytas visuotinio tinklo dalis

Pakeitimas 389

Pakeitimas 389

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 3 politikos tikslo 2 eilutės 4 stulpelio 4 punktas

IV priedo 3 politikos tikslo 2 eilutės 4 stulpelio 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | Dėl investicijų ne pagrindiniam TEN-T tinklui, užtikrinamas
  papildomumą
  veiksmingai sujungiant regionus ir vietos bendruomenes su pagrindiniu TEN-T ir jo mazgais |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.

Dėl investicijų ne pagrindiniam TEN-T tinklui, užtikrinamas
  papildomumą
  veiksmingai sujungiant regionus ir vietos bendruomenes su pagrindiniu TEN-T ir jo mazgais

papildomumą

| 4. | Dėl investicijų ne pagrindiniam TEN-T tinklui, užtikrinamas
  papildomumas
  veiksmingai sujungiant
  miestų tinklus,
  regionus ir vietos bendruomenes su pagrindiniu TEN-T ir jo mazgais |
| --- | --- |

4.

Dėl investicijų ne pagrindiniam TEN-T tinklui, užtikrinamas
  papildomumas
  veiksmingai sujungiant
  miestų tinklus,
  regionus ir vietos bendruomenes su pagrindiniu TEN-T ir jo mazgais

papildomumas

miestų tinklus,

Pakeitimas 390

Pakeitimas 390

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 3 politikos tikslo 2 eilutės 4 stulpelio 9 a punktas (naujas)

IV priedo 3 politikos tikslo 2 eilutės 4 stulpelio 9 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a. | Skatinamos tvarios regioninės ir tarpvalstybinės turizmo iniciatyvos, kurios abipusiškai naudingos ir turistams, ir gyventojams, pavyzdžiui, iniciatyvos, kuriomis skatinama Europos dviračių takų tinklą „EuroVelo“ sujungti su Europos geležinkelių tinklu TRAN |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a.

9a.

Skatinamos tvarios regioninės ir tarpvalstybinės turizmo iniciatyvos, kurios abipusiškai naudingos ir turistams, ir gyventojams, pavyzdžiui, iniciatyvos, kuriomis skatinama Europos dviračių takų tinklą „EuroVelo“ sujungti su Europos geležinkelių tinklu TRAN

Pakeitimas 391

Pakeitimas 391

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 4 politikos tikslo 1 eilutės 2 stulpelio 4 punktas „ESF“

IV priedo 4 politikos tikslo 1 eilutės 2 stulpelio 4 punktas „ESF“

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ESF | ESF |
| 4.1.1 | Galimybių įsidarbinti visiems darbo ieškantiems asmenims,
  įskaitant jaunimą
  , ir neaktyviems asmenims gerinimas ir savarankiško darbo skatinimas bei socialinė ekonomika |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ESF

ESF

4.1.1

Galimybių įsidarbinti visiems darbo ieškantiems asmenims,
  įskaitant jaunimą
  , ir neaktyviems asmenims gerinimas ir savarankiško darbo skatinimas bei socialinė ekonomika

įskaitant jaunimą

| 4.1.1 | Galimybių įsidarbinti visiems darbo ieškantiems asmenims,
  visų pirma jaunimui ir ilgalaikiams bedarbiams
  , ir neaktyviems asmenims gerinimas ir savarankiško darbo skatinimas bei socialinė ekonomika |
| --- | --- |

4.1.1

Galimybių įsidarbinti visiems darbo ieškantiems asmenims,
  visų pirma jaunimui ir ilgalaikiams bedarbiams
  , ir neaktyviems asmenims gerinimas ir savarankiško darbo skatinimas bei socialinė ekonomika

visų pirma jaunimui ir ilgalaikiams bedarbiams

| 4.1.2 | Darbo rinkos institucijų ir paslaugų modernizavimas siekiant užtikrinti laiku
  teikimą
  ir poreikiams pritaikytą pagalbą ir atitikties darbo rinkos poreikiams, pokyčių ir judumo rėmimas |
| --- | --- |

4.1.2

Darbo rinkos institucijų ir paslaugų modernizavimas siekiant užtikrinti laiku
  teikimą
  ir poreikiams pritaikytą pagalbą ir atitikties darbo rinkos poreikiams, pokyčių ir judumo rėmimas

teikimą

| 4.1.2 | Darbo rinkos institucijų ir paslaugų modernizavimas siekiant
  įvertinti ir numatyti reikalingus įgūdžius ir
  užtikrinti laiku
  teikiamą
  ir poreikiams pritaikytą pagalbą ir atitikties darbo rinkos poreikiams, pokyčių ir judumo rėmimas |
| --- | --- |

4.1.2

Darbo rinkos institucijų ir paslaugų modernizavimas siekiant
  įvertinti ir numatyti reikalingus įgūdžius ir
  užtikrinti laiku
  teikiamą
  ir poreikiams pritaikytą pagalbą ir atitikties darbo rinkos poreikiams, pokyčių ir judumo rėmimas

įvertinti ir numatyti reikalingus įgūdžius ir

teikiamą

Pakeitimas 392

Pakeitimas 392

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 4 politikos tikslo 2 eilutės 2 stulpelio 4 punktas „ESF“

IV priedo 4 politikos tikslo 2 eilutės 2 stulpelio 4 punktas „ESF“

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ESF | ESF |
| 4.1.3 | Geresnės
  profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, įskaitant galimybes naudotis vaikų priežiūra, sveiką ir tinkamai pritaikytą darbo aplinką, kurioje sprendžiamos sveikatos sutrikimų rizikos, darbuotojų prisitaikymo prie pokyčių problemos ir skatinamas sveikas bei aktyvus senėjimas, skatinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ESF

ESF

4.1.3

Geresnės
  profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, įskaitant galimybes naudotis vaikų priežiūra, sveiką ir tinkamai pritaikytą darbo aplinką, kurioje sprendžiamos sveikatos sutrikimų rizikos, darbuotojų prisitaikymo prie pokyčių problemos ir skatinamas sveikas bei aktyvus senėjimas, skatinimas

Geresnės

| 4.1.3 | Moterų dalyvavimo darbo rinkoje, geresnės
  profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, įskaitant galimybes naudotis vaikų priežiūra, sveiką ir tinkamai pritaikytą darbo aplinką, kurioje sprendžiamos sveikatos sutrikimų rizikos, darbuotojų
  , įmonių ir verslininkų
  prisitaikymo prie pokyčių problemos ir skatinamas sveikas bei aktyvus senėjimas, skatinimas |
| --- | --- |

4.1.3

Moterų dalyvavimo darbo rinkoje, geresnės
  profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, įskaitant galimybes naudotis vaikų priežiūra, sveiką ir tinkamai pritaikytą darbo aplinką, kurioje sprendžiamos sveikatos sutrikimų rizikos, darbuotojų
  , įmonių ir verslininkų
  prisitaikymo prie pokyčių problemos ir skatinamas sveikas bei aktyvus senėjimas, skatinimas

Moterų dalyvavimo darbo rinkoje, geresnės

, įmonių ir verslininkų

Pakeitimas 393

Pakeitimas 393

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 4 politikos tikslo 2 eilutės 4 stulpelio 2 punktas

IV priedo 4 politikos tikslo 2 eilutės 4 stulpelio 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Pateiktos priemonės, kuriomis sprendžiamos lyčių nelygybės problemos užimtumo, darbo užmokesčio ir pensijos srityse ir skatinama profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, įskaitant galimybių naudotis ikimokykliniu ugdymu ir priežiūra gerinimą, taip pat nustatyti tikslai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

Pateiktos priemonės, kuriomis sprendžiamos lyčių nelygybės problemos užimtumo, darbo užmokesčio ir pensijos srityse ir skatinama profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, įskaitant galimybių naudotis ikimokykliniu ugdymu ir priežiūra gerinimą, taip pat nustatyti tikslai

| 2. | Pateiktos priemonės, kuriomis sprendžiamos lyčių nelygybės problemos užimtumo, darbo užmokesčio
  , socialinės apsaugos
  ir pensijų srityse ir skatinama profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, įskaitant galimybių naudotis ikimokykliniu ugdymu ir priežiūra gerinimą, taip pat nustatyti tikslai |
| --- | --- |

2.

Pateiktos priemonės, kuriomis sprendžiamos lyčių nelygybės problemos užimtumo, darbo užmokesčio
  , socialinės apsaugos
  ir pensijų srityse ir skatinama profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, įskaitant galimybių naudotis ikimokykliniu ugdymu ir priežiūra gerinimą, taip pat nustatyti tikslai

, socialinės apsaugos

Pakeitimas 394

Pakeitimas 394

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 4 politikos tikslo 3 eilutės 2 stulpelio 4 punktas „ESF“

IV priedo 4 politikos tikslo 3 eilutės 2 stulpelio 4 punktas „ESF“

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ESF | ESF |
| 4.2.1 | Švietimo
  ir mokymo sistemų
  kokybės
  ,
  veiksmingumo
  ir
  atitikties
  darbo
  rinkos poreikiams gerinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ESF

ESF

4.2.1

Švietimo
  ir mokymo sistemų
  kokybės
  ,
  veiksmingumo
  ir
  atitikties
  darbo
  rinkos poreikiams gerinimas

Švietimo

kokybės

veiksmingumo

atitikties

rinkos poreikiams gerinimas

| 4.2.1 | didinti švietimo
  ir mokymo sistemų
  kokybę
  ,
  įtraukumą ir rezultatyvumą
  ir
  stiprinti jų ryšį su
  darbo
  rinka, kad būtų galima paprasčiau įgyti bendrųjų gebėjimų, įskaitant skaitmeninius įgūdžius, ir supaprastinti perėjimą tarp švietimo ir darbo; |
| --- | --- |

4.2.1

didinti švietimo
  ir mokymo sistemų
  kokybę
  ,
  įtraukumą ir rezultatyvumą
  ir
  stiprinti jų ryšį su
  darbo
  rinka, kad būtų galima paprasčiau įgyti bendrųjų gebėjimų, įskaitant skaitmeninius įgūdžius, ir supaprastinti perėjimą tarp švietimo ir darbo;

didinti švietimo

kokybę

įtraukumą ir rezultatyvumą

stiprinti jų ryšį su

rinka, kad būtų galima paprasčiau įgyti bendrųjų gebėjimų, įskaitant skaitmeninius įgūdžius, ir supaprastinti perėjimą tarp švietimo ir darbo;

| 4.2.2 | Galimybių kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti visiems gerinimas, įskaitant palankių sąlygų keisti karjerą sudarymą ir profesinio judumo skatinimą |
| --- | --- |

4.2.2

Galimybių kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti visiems gerinimas, įskaitant palankių sąlygų keisti karjerą sudarymą ir profesinio judumo skatinimą

| 4.2.2 | Galimybių
  mokytis visą gyvenimą, visų pirma
  kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti, visiems
  gerinimas, taip pat savišvietos ir neformaliojo mokymosi galimybių
  gerinimas, įskaitant palankių sąlygų keisti karjerą sudarymą ir profesinio judumo skatinimą |
| --- | --- |

4.2.2

Galimybių
  mokytis visą gyvenimą, visų pirma
  kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti, visiems
  gerinimas, taip pat savišvietos ir neformaliojo mokymosi galimybių
  gerinimas, įskaitant palankių sąlygų keisti karjerą sudarymą ir profesinio judumo skatinimą

mokytis visą gyvenimą, visų pirma

gerinimas, taip pat savišvietos ir neformaliojo mokymosi galimybių

| 4.2.3 | Lygių galimybių, visų pirma palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms, gauti
  kokybišką
  ir
  įtraukų švietimą
  ir
  mokymą
  pradedant ikimokykliniu ugdymu ir priežiūra, bendruoju ir profesiniu rengimu ir mokymu ir baigiant tretiniu išsilavinimu, gerinimas |
| --- | --- |

4.2.3

Lygių galimybių, visų pirma palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms, gauti
  kokybišką
  ir
  įtraukų švietimą
  ir
  mokymą
  pradedant ikimokykliniu ugdymu ir priežiūra, bendruoju ir profesiniu rengimu ir mokymu ir baigiant tretiniu išsilavinimu, gerinimas

kokybišką

įtraukų švietimą

mokymą

| 4.2.3 | Lygių galimybių, visų pirma palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms, gauti
  kokybiškų
  ir
  įtraukių švietimo
  ir
  mokymo paslaugų ir užbaigti mokslą
  pradedant ikimokykliniu ugdymu ir priežiūra, bendruoju ir profesiniu rengimu ir mokymu ir baigiant tretiniu išsilavinimu
  , suaugusiųjų švietimu ir mokymusi, be kita ko, remiant visų asmenų judumą mokymosi tikslais
  , gerinimas |
| --- | --- |

4.2.3

Lygių galimybių, visų pirma palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms, gauti
  kokybiškų
  ir
  įtraukių švietimo
  ir
  mokymo paslaugų ir užbaigti mokslą
  pradedant ikimokykliniu ugdymu ir priežiūra, bendruoju ir profesiniu rengimu ir mokymu ir baigiant tretiniu išsilavinimu
  , suaugusiųjų švietimu ir mokymusi, be kita ko, remiant visų asmenų judumą mokymosi tikslais
  , gerinimas

kokybiškų

įtraukių švietimo

mokymo paslaugų ir užbaigti mokslą

, suaugusiųjų švietimu ir mokymusi, be kita ko, remiant visų asmenų judumą mokymosi tikslais

Pakeitimas 395

Pakeitimas 395

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 4.2 eilutės 4 stulpelio „Reikiamos sąlygos įvykdymo kriterijai“ 1 punktas

IV priedo 4.2 eilutės 4 stulpelio „Reikiamos sąlygos įvykdymo kriterijai“ 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Įrodymais pagrįstos gebėjimų numatymo ir prognozavimo sistemos, taip pat
  absolventų
  karjeros stebėjimo mechanizmai ir visų amžiaus grupių besimokančių asmenų kokybiško ir veiksmingo orientavimo sistemos |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Įrodymais pagrįstos gebėjimų numatymo ir prognozavimo sistemos, taip pat
  absolventų
  karjeros stebėjimo mechanizmai ir visų amžiaus grupių besimokančių asmenų kokybiško ir veiksmingo orientavimo sistemos

absolventų

| 1. | Įrodymais pagrįstos gebėjimų numatymo ir prognozavimo sistemos, taip pat
  tolesnės
  karjeros stebėjimo mechanizmai ir visų amžiaus grupių besimokančių asmenų kokybiško ir veiksmingo orientavimo sistemos
  , įskaitant į mokinį nukreiptus metodus |
| --- | --- |

1.

Įrodymais pagrįstos gebėjimų numatymo ir prognozavimo sistemos, taip pat
  tolesnės
  karjeros stebėjimo mechanizmai ir visų amžiaus grupių besimokančių asmenų kokybiško ir veiksmingo orientavimo sistemos
  , įskaitant į mokinį nukreiptus metodus

tolesnės

, įskaitant į mokinį nukreiptus metodus

Pakeitimas 396

Pakeitimas 396

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 4.2 eilutės 4 stulpelio „Reikiamos sąlygos įvykdymo kriterijai“ 2 punktas

IV priedo 4.2 eilutės 4 stulpelio „Reikiamos sąlygos įvykdymo kriterijai“ 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Priemonės, kuriomis užtikrinama prieiga prie kokybiško, tinkamo ir įtraukaus švietimo ir mokymo, dalyvavimas jame ir jo užbaigimas, taip pat visų lygių, įskaitant
  aukštojo išsilavinimo
  , bendrųjų gebėjimų įgijimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

Priemonės, kuriomis užtikrinama prieiga prie kokybiško, tinkamo ir įtraukaus švietimo ir mokymo, dalyvavimas jame ir jo užbaigimas, taip pat visų lygių, įskaitant
  aukštojo išsilavinimo
  , bendrųjų gebėjimų įgijimas

aukštojo išsilavinimo

| 2. | Priemonės, kuriomis užtikrinama prieiga prie kokybiško,
  įperkamo,
  tinkamo
  , nesegregacinio
  ir įtraukaus švietimo ir mokymo, dalyvavimas jame ir jo užbaigimas, taip pat visų lygių, įskaitant
  tretinį mokslą
  , bendrųjų gebėjimų įgijimas |
| --- | --- |

2.

Priemonės, kuriomis užtikrinama prieiga prie kokybiško,
  įperkamo,
  tinkamo
  , nesegregacinio
  ir įtraukaus švietimo ir mokymo, dalyvavimas jame ir jo užbaigimas, taip pat visų lygių, įskaitant
  tretinį mokslą
  , bendrųjų gebėjimų įgijimas

įperkamo,

, nesegregacinio

tretinį mokslą

Pakeitimas 397

Pakeitimas 397

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 4.2 eilutės 4 stulpelio „Reikiamos sąlygos įvykdymo kriterijai“ 3 punktas

IV priedo 4.2 eilutės 4 stulpelio „Reikiamos sąlygos įvykdymo kriterijai“ 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Visų lygių švietimo ir mokymo, įskaitant tretinį mokslą, koordinavimo mechanizmas ir aiškus atitinkamų nacionalinių ir (arba) regioninių įstaigų atsakomybės paskirstymas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.

Visų lygių švietimo ir mokymo, įskaitant tretinį mokslą, koordinavimo mechanizmas ir aiškus atitinkamų nacionalinių ir (arba) regioninių įstaigų atsakomybės paskirstymas

| 3. | Visų lygių švietimo ir mokymo, įskaitant tretinį mokslą
  ir neformaliojo mokymosi bei savišvietos paslaugų teikėjus
  , koordinavimo mechanizmas ir aiškus atitinkamų nacionalinių ir (arba) regioninių įstaigų atsakomybės paskirstymas |
| --- | --- |

3.

Visų lygių švietimo ir mokymo, įskaitant tretinį mokslą
  ir neformaliojo mokymosi bei savišvietos paslaugų teikėjus
  , koordinavimo mechanizmas ir aiškus atitinkamų nacionalinių ir (arba) regioninių įstaigų atsakomybės paskirstymas

ir neformaliojo mokymosi bei savišvietos paslaugų teikėjus

Pakeitimas 398

Pakeitimas 398

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 4 politikos tikslo 4 eilutės 2 stulpelio 4.3 punktas

IV priedo 4 politikos tikslo 4 eilutės 2 stulpelio 4.3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ERPF: | ERPF: |
| 4.3 | Marginalizuotų bendruomenių, migrantų ir nepalankioje padėtyje esančių grupių socialinės ir ekonominės integracijos didinimas taikant integruotas priemones, įskaitant aprūpinimo būstu ir socialines paslaugas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ERPF:

ERPF:

4.3

Marginalizuotų bendruomenių, migrantų ir nepalankioje padėtyje esančių grupių socialinės ir ekonominės integracijos didinimas taikant integruotas priemones, įskaitant aprūpinimo būstu ir socialines paslaugas

| 4.3 | Marginalizuotų bendruomenių,
  pabėgėlių ir
  migrantų
  , kuriems suteikta tarptautinė apsauga,
  ir nepalankioje padėtyje esančių grupių socialinės ir ekonominės integracijos didinimas taikant integruotas priemones, įskaitant aprūpinimo būstu ir socialines paslaugas |
| --- | --- |

4.3

Marginalizuotų bendruomenių,
  pabėgėlių ir
  migrantų
  , kuriems suteikta tarptautinė apsauga,
  ir nepalankioje padėtyje esančių grupių socialinės ir ekonominės integracijos didinimas taikant integruotas priemones, įskaitant aprūpinimo būstu ir socialines paslaugas

pabėgėlių ir

, kuriems suteikta tarptautinė apsauga,

Pakeitimas 399

Pakeitimas 399

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 4 politikos tikslo 4 eilutės 2 stulpelio 4.3.1 punktas

IV priedo 4 politikos tikslo 4 eilutės 2 stulpelio 4.3.1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ESF | ESF |
| 4.3.1 | Aktyvios įtraukties, be kita ko, siekiant skatinti lygias galimybes, aktyvų dalyvavimą ir geresnes įsidarbinimo galimybes,
  skatinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ESF

ESF

4.3.1

Aktyvios įtraukties, be kita ko, siekiant skatinti lygias galimybes, aktyvų dalyvavimą ir geresnes įsidarbinimo galimybes,
  skatinimas

skatinimas

| 4.3.1 | Aktyvios įtraukties, be kita ko, siekiant skatinti lygias galimybes, aktyvų dalyvavimą ir geresnes įsidarbinimo galimybes,
  stiprinimas |
| --- | --- |

4.3.1

Aktyvios įtraukties, be kita ko, siekiant skatinti lygias galimybes, aktyvų dalyvavimą ir geresnes įsidarbinimo galimybes,
  stiprinimas

stiprinimas

Pakeitimas 400

Pakeitimas 400

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 4 politikos tikslo 4 eilutės 2 stulpelio 4.3.1 a punktas (naujas)

IV priedo 4 politikos tikslo 4 eilutės 2 stulpelio 4.3.1 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4.3.1a. | Asmenų, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, įskaitant labiausiai skurstančius asmenis ir vaikus, socialinės integracijos skatinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.3.1a.

4.3.1a.

Asmenų, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, įskaitant labiausiai skurstančius asmenis ir vaikus, socialinės integracijos skatinimas

Pakeitimas 401

Pakeitimas 401

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 4 politikos tikslo 4 eilutės 4 stulpelis

IV priedo 4 politikos tikslo 4 eilutės 4 stulpelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Yra nacionalinė strateginė politikos programa,
  skirta
  socialinei
  įtraukčiau
  ir
  skurdo mažinimui
  ,
  kurią
  sudaro: | Yra nacionalinė strateginė politikos programa
  ir veiksmų planas
  ,
  skirti
  socialinei
  įtraukčiai skatinti
  ir
  skurdui mažinti
  ,
  kuriuos
  sudaro: |
| 1. | Įrodymais pagrįstas skurdo ir socialinės atskirties, įskaitant vaikų skurdą, benamystę, teritorinę segregaciją ir segregaciją švietimo srityje, ribotas galimybes naudotis būtiniausiomis paslaugomis ir infrastruktūra, ir pažeidžiamų asmenų specifinių poreikių įvertinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Yra nacionalinė strateginė politikos programa,
  skirta
  socialinei
  įtraukčiau
  ir
  skurdo mažinimui
  ,
  kurią
  sudaro:

skirta

įtraukčiau

skurdo mažinimui

kurią

Yra nacionalinė strateginė politikos programa
  ir veiksmų planas
  ,
  skirti
  socialinei
  įtraukčiai skatinti
  ir
  skurdui mažinti
  ,
  kuriuos
  sudaro:

ir veiksmų planas

skirti

įtraukčiai skatinti

skurdui mažinti

kuriuos

1.

Įrodymais pagrįstas skurdo ir socialinės atskirties, įskaitant vaikų skurdą, benamystę, teritorinę segregaciją ir segregaciją švietimo srityje, ribotas galimybes naudotis būtiniausiomis paslaugomis ir infrastruktūra, ir pažeidžiamų asmenų specifinių poreikių įvertinimas

| 1. | Įrodymais pagrįstas skurdo ir socialinės atskirties, įskaitant vaikų skurdą, benamystę, teritorinę segregaciją ir segregaciją švietimo srityje, ribotas galimybes naudotis būtiniausiomis paslaugomis ir infrastruktūra, ir pažeidžiamų asmenų specifinių poreikių įvertinimas |
| --- | --- |

1.

Įrodymais pagrįstas skurdo ir socialinės atskirties, įskaitant vaikų skurdą, benamystę, teritorinę segregaciją ir segregaciją švietimo srityje, ribotas galimybes naudotis būtiniausiomis paslaugomis ir infrastruktūra, ir pažeidžiamų asmenų specifinių poreikių įvertinimas

| 2. | Priemonės,
  skirtomis
  užkirsti kelią segregacijai visose srityse ir su ja kovoti, be kita ko, tinkamas pajamų rėmimas, įtraukioji darbo rinka ir galimybės pažeidžiamiems asmenims, įskaitant migrantus, naudotis kokybiškomis paslaugomis |
| --- | --- |

2.

Priemonės,
  skirtomis
  užkirsti kelią segregacijai visose srityse ir su ja kovoti, be kita ko, tinkamas pajamų rėmimas, įtraukioji darbo rinka ir galimybės pažeidžiamiems asmenims, įskaitant migrantus, naudotis kokybiškomis paslaugomis

skirtomis

| 2. | Priemonės,
  skirtos
  užkirsti kelią segregacijai visose srityse ir su ja kovoti, be kita ko, tinkamas pajamų rėmimas,
  socialinė apsauga,
  įtraukioji darbo rinka ir galimybės pažeidžiamiems asmenims, įskaitant migrantus
  ir pabėgėlius
  , naudotis kokybiškomis paslaugomis |
| --- | --- |

2.

Priemonės,
  skirtos
  užkirsti kelią segregacijai visose srityse ir su ja kovoti, be kita ko, tinkamas pajamų rėmimas,
  socialinė apsauga,
  įtraukioji darbo rinka ir galimybės pažeidžiamiems asmenims, įskaitant migrantus
  ir pabėgėlius
  , naudotis kokybiškomis paslaugomis

skirtos

socialinė apsauga,

ir pabėgėlius

| 3. | Perėjimo nuo institucinės priežiūros paslaugų prie bendruomenės priežiūros paslaugų priemonės |
| --- | --- |

3.

Perėjimo nuo institucinės priežiūros paslaugų prie bendruomenės priežiūros paslaugų priemonės

| 3. | Perėjimo nuo institucinės priežiūros paslaugų prie
  šeimos ir
  bendruomenės priežiūros paslaugų priemonės
  , paremtos nacionaline deinstitucionalizavimo strategija ir veiksmų planu |
| --- | --- |

3.

Perėjimo nuo institucinės priežiūros paslaugų prie
  šeimos ir
  bendruomenės priežiūros paslaugų priemonės
  , paremtos nacionaline deinstitucionalizavimo strategija ir veiksmų planu

šeimos ir

, paremtos nacionaline deinstitucionalizavimo strategija ir veiksmų planu

| 4. | Nustatyta užtikrinimo, kad planavimas, įgyvendinimas, stebėsena ir peržiūra vykdoma glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir atitinkamomis pilietinės visuomenės organizacijomis, tvarka |
| --- | --- |

4.

Nustatyta užtikrinimo, kad planavimas, įgyvendinimas, stebėsena ir peržiūra vykdoma glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir atitinkamomis pilietinės visuomenės organizacijomis, tvarka

| 4. | Nustatyta užtikrinimo, kad planavimas, įgyvendinimas, stebėsena ir peržiūra vykdoma glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir atitinkamomis pilietinės visuomenės organizacijomis, tvarka |
| --- | --- |

4.

Nustatyta užtikrinimo, kad planavimas, įgyvendinimas, stebėsena ir peržiūra vykdoma glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir atitinkamomis pilietinės visuomenės organizacijomis, tvarka

Pakeitimas 402

Pakeitimas 402

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 4 politikos tikslo 5 eilutės 2 stulpelis

IV priedo 4 politikos tikslo 5 eilutės 2 stulpelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ESF | ESF |
| 4.3.2 | Socialinio
  ir
  ekonominio
  marginalizuotų bendruomenių, pvz., romų,
  integravimo
  skatinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ESF

ESF

4.3.2

Socialinio
  ir
  ekonominio
  marginalizuotų bendruomenių, pvz., romų,
  integravimo
  skatinimas

Socialinio

ekonominio

integravimo

| 4.3.2 | Socialinės
  ir
  ekonominės trečiųjų valstybių piliečių ir
  marginalizuotų bendruomenių, pvz., romų,
  integracijos
  skatinimas |
| --- | --- |

4.3.2

Socialinės
  ir
  ekonominės trečiųjų valstybių piliečių ir
  marginalizuotų bendruomenių, pvz., romų,
  integracijos
  skatinimas

Socialinės

ekonominės trečiųjų valstybių piliečių ir

integracijos

Pakeitimas 403

Pakeitimas 403

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 4 politikos tikslo 6 eilutės 2 stulpelis

IV priedo 4 politikos tikslo 6 eilutės 2 stulpelis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ESF | ESF |
| 4.3.4 | Lygių galimybių laiku naudotis kokybiškomis, tvariomis ir įperkamomis paslaugomis gerinimas; galimybių naudotis sveikatos priežiūros sistemomis gerinimas, jų veiksmingumo ir atsparumo didinimas; galimybių naudotis ilgalaike priežiūra gerinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ESF

ESF

4.3.4

Lygių galimybių laiku naudotis kokybiškomis, tvariomis ir įperkamomis paslaugomis gerinimas; galimybių naudotis sveikatos priežiūros sistemomis gerinimas, jų veiksmingumo ir atsparumo didinimas; galimybių naudotis ilgalaike priežiūra gerinimas

| 4.3.4 | Lygių galimybių laiku naudotis kokybiškomis, tvariomis ir įperkamomis paslaugomis gerinimas;
  socialinės apsaugos sistemų modernizavimas, įskaitant galimybių gauti socialinę apsaugą skatinimą;
  galimybių naudotis sveikatos priežiūros sistemomis gerinimas, jų veiksmingumo ir atsparumo didinimas; galimybių naudotis ilgalaike priežiūra gerinimas |
| --- | --- |

4.3.4

Lygių galimybių laiku naudotis kokybiškomis, tvariomis ir įperkamomis paslaugomis gerinimas;
  socialinės apsaugos sistemų modernizavimas, įskaitant galimybių gauti socialinę apsaugą skatinimą;
  galimybių naudotis sveikatos priežiūros sistemomis gerinimas, jų veiksmingumo ir atsparumo didinimas; galimybių naudotis ilgalaike priežiūra gerinimas

socialinės apsaugos sistemų modernizavimas, įskaitant galimybių gauti socialinę apsaugą skatinimą;

Pakeitimas 404

Pakeitimas 404

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 4 politikos tikslo 6 eilutės 4 stulpelio 2, 3 ir 3 a punktas (naujas)

IV priedo 4 politikos tikslo 6 eilutės 4 stulpelio 2, 3 ir 3 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Parengta nacionalinė arba regioninė strateginė politikos programa sveikatos apsaugos srityje, kurią sudaro: | Parengta nacionalinė arba regioninė strateginė politikos programa sveikatos apsaugos srityje, kurią sudaro: |
| 1. | Sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros poreikių planavimas, įskaitant medicinos srities darbuotojų atžvilgiu, siekiant užtikrinti, kad priemonės būtų tvarios ir suderintos |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Parengta nacionalinė arba regioninė strateginė politikos programa sveikatos apsaugos srityje, kurią sudaro:

Parengta nacionalinė arba regioninė strateginė politikos programa sveikatos apsaugos srityje, kurią sudaro:

1.

Sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros poreikių planavimas, įskaitant medicinos srities darbuotojų atžvilgiu, siekiant užtikrinti, kad priemonės būtų tvarios ir suderintos

| 1. | Sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros poreikių planavimas, įskaitant medicinos srities darbuotojų atžvilgiu, siekiant užtikrinti, kad priemonės būtų tvarios ir suderintos |
| --- | --- |

1.

Sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros poreikių planavimas, įskaitant medicinos srities darbuotojų atžvilgiu, siekiant užtikrinti, kad priemonės būtų tvarios ir suderintos

| 2. | Priemonės, skirtos sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugų veiksmingumui, tvarumui, prieigai prie jų ir jų prieinamumui užtikrinti, be kita ko, ypatingą dėmesį skiriant asmenims, nesantiems sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sistemose |
| --- | --- |

2.

Priemonės, skirtos sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugų veiksmingumui, tvarumui, prieigai prie jų ir jų prieinamumui užtikrinti, be kita ko, ypatingą dėmesį skiriant asmenims, nesantiems sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sistemose

| 2. | Priemonės, skirtos sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugų veiksmingumui, tvarumui, prieigai prie jų ir jų prieinamumui užtikrinti, be kita ko, ypatingą dėmesį skiriant asmenims, nesantiems sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sistemose
  , ir tiems, kuriuos sunkiausia pasiekti |
| --- | --- |

2.

Priemonės, skirtos sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugų veiksmingumui, tvarumui, prieigai prie jų ir jų prieinamumui užtikrinti, be kita ko, ypatingą dėmesį skiriant asmenims, nesantiems sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sistemose
  , ir tiems, kuriuos sunkiausia pasiekti

, ir tiems, kuriuos sunkiausia pasiekti

| 3. | Priemonės, skirtos bendruomenės
  paslaugų skatinimui
  , įskaitant prevenciją ir pirminę sveikatos priežiūrą, priežiūrą namuose ir bendruomenės paslaugas |
| --- | --- |

3.

Priemonės, skirtos bendruomenės
  paslaugų skatinimui
  , įskaitant prevenciją ir pirminę sveikatos priežiūrą, priežiūrą namuose ir bendruomenės paslaugas

paslaugų skatinimui

| 3. | Priemonės, skirtos bendruomenės
  paslaugoms skatinti
  , įskaitant prevenciją ir pirminę sveikatos priežiūrą, priežiūrą namuose ir bendruomenės paslaugas
  , taip pat perėjimą nuo institucinės priežiūros paslaugų prie globos šeimoje ir bendruomenės priežiūros paslaugų |
| --- | --- |

3.

Priemonės, skirtos bendruomenės
  paslaugoms skatinti
  , įskaitant prevenciją ir pirminę sveikatos priežiūrą, priežiūrą namuose ir bendruomenės paslaugas
  , taip pat perėjimą nuo institucinės priežiūros paslaugų prie globos šeimoje ir bendruomenės priežiūros paslaugų

paslaugoms skatinti

, taip pat perėjimą nuo institucinės priežiūros paslaugų prie globos šeimoje ir bendruomenės priežiūros paslaugų

| 3a. | Priemonės, skirtos socialinės apsaugos sistemų veiksmingumui, tvarumui, prieigai prie jų ir jų prieinamumui užtikrinti |
| --- | --- |

3a.

3a.

Priemonės, skirtos socialinės apsaugos sistemų veiksmingumui, tvarumui, prieigai prie jų ir jų prieinamumui užtikrinti

Pakeitimas 405

Pakeitimas 405

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo 2 punkto 1 T lentelė „Programos struktūra“

V priedo 2 punkto 1 T lentelė „Programos struktūra“

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| Identifikavimo numeris | Pavadinimas [300] | Techninė parama | Skaičiavimo pagrindas | Fondas | Remiamo regiono kategorija | Pasirinktas konkretus tikslas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 prioritetas | Ne | | ERPF | Daugiau | 1 konkretus tikslas |
| Pereinamojo laikotarpio |
| Mažiau išsivystęs | 2 konkretus tikslas |
| Atokiausi ir retai apgyvendinti |
| Daugiau | 3 konkretus tikslas |
| 2 | 2 prioritetas | Ne | | ESF+ | Daugiau | 4 konkretus tikslas |
| Pereinamojo laikotarpio |
| Mažiau išsivystęs | 5 konkretus tikslas |
| Atokiausi |
| 3 | 3 prioritetas | Ne | | SF | nėra duomenų | |
| 3 | Techninės paramos prioritetas | Taip | | | | Netaikoma |
| .. | Specialus prioritetas (jaunimo užimtumas) | Ne | | ESF+ | | |
| .. | Specialus prioritetas (KŠSR) | Ne | | ESF+ | | |
| .. | Specialus prioritetas (Inovatyvūs sprendimai) | Ne | | ESF+ | | 8 konkretus tikslas |
| | Specialus prioritetas (Materialinis nepriteklius) | Ne | | ESF+ | | 9 konkretus tikslas |

Identifikavimo numeris

Pavadinimas [300]

Techninė parama

Skaičiavimo pagrindas

Fondas

Remiamo regiono kategorija

Pasirinktas konkretus tikslas

1

1 prioritetas

Ne

ERPF

Daugiau

1 konkretus tikslas

Pereinamojo laikotarpio

Mažiau išsivystęs

2 konkretus tikslas

Atokiausi ir retai apgyvendinti

Daugiau

3 konkretus tikslas

2

2 prioritetas

Ne

ESF+

Daugiau

4 konkretus tikslas

Pereinamojo laikotarpio

Mažiau išsivystęs

5 konkretus tikslas

Atokiausi

3

3 prioritetas

Ne

SF

nėra duomenų

3

Techninės paramos prioritetas

Taip

Netaikoma

..

Specialus prioritetas (jaunimo užimtumas)

Ne

ESF+

..

Specialus prioritetas (KŠSR)

Ne

ESF+

..

Specialus prioritetas (Inovatyvūs sprendimai)

Ne

ESF+

8 konkretus tikslas

Specialus prioritetas (Materialinis nepriteklius)

Ne

ESF+

9 konkretus tikslas

Pakeitimas

Pakeitimas

| Identifikavimo numeris | Pavadinimas [300] | Techninė parama | Skaičiavimo pagrindas | Fondas | Remiamo regiono kategorija | Pasirinktas konkretus tikslas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Prioritetas 1 | Ne | | ERPF | Daugiau | 1 konkretus tikslas |
| Pereinamojo laikotarpio |
| Mažiau išsivystęs | 2 konkretus tikslas |
| Atokiausi ir retai apgyvendinti |
| Daugiau | 3 konkretus tikslas |
| 2 | 2 prioritetas | Ne | | ESF+ | Daugiau | 4 konkretus tikslas |
| Pereinamojo laikotarpio |
| Mažiau išsivystęs | 5 konkretus tikslas |
| Atokiausi |
| 3 | 3 prioritetas | Ne | | SF | nėra duomenų | |
| 3 | Techninės paramos prioritetas | Taip | | | | Netaikoma |
| .. | Specialus prioritetas (jaunimo užimtumas) | Ne | | ESF+ | | |
| | Specialus prioritetas (Vaiko garantijų sistema) | Ne | | ESF+ | | |
| .. | Specialus prioritetas (KŠSR) | Ne | | ESF+ | | |
| .. | Specialus prioritetas (Inovatyvūs sprendimai) | Ne | | ESF+ | | 8 konkretus tikslas |
| | Specialus prioritetas (Materialinis nepriteklius) | Ne | | ESF+ | | 9 konkretus tikslas |

Identifikavimo numeris

Pavadinimas [300]

Techninė parama

Skaičiavimo pagrindas

Fondas

Remiamo regiono kategorija

Pasirinktas konkretus tikslas

1

Prioritetas 1

Ne

ERPF

Daugiau

1 konkretus tikslas

Pereinamojo laikotarpio

Mažiau išsivystęs

2 konkretus tikslas

Atokiausi ir retai apgyvendinti

Daugiau

3 konkretus tikslas

2

2 prioritetas

Ne

ESF+

Daugiau

4 konkretus tikslas

Pereinamojo laikotarpio

Mažiau išsivystęs

5 konkretus tikslas

Atokiausi

3

3 prioritetas

Ne

SF

nėra duomenų

3

Techninės paramos prioritetas

Taip

Netaikoma

..

Specialus prioritetas (jaunimo užimtumas)

Ne

ESF+

Specialus prioritetas (Vaiko garantijų sistema)

Specialus prioritetas (Vaiko garantijų sistema)

Ne

Ne

ESF+

ESF+

..

Specialus prioritetas (KŠSR)

Ne

ESF+

..

Specialus prioritetas (Inovatyvūs sprendimai)

Ne

ESF+

8 konkretus tikslas

Specialus prioritetas (Materialinis nepriteklius)

Ne

ESF+

9 konkretus tikslas

Pakeitimas 406

Pakeitimas 406

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo 2.1 punkto lentelė

V priedo 2.1 punkto lentelė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| □ | Tai yra atitinkamai konkrečiai šaliai skirtai rekomendacijai skirtas prioritetas |
| --- | --- |

□

Tai yra atitinkamai konkrečiai šaliai skirtai rekomendacijai skirtas prioritetas

| □ | Tai yra jaunimo užimtumui skirtas prioritetas |
| --- | --- |

□

Tai yra jaunimo užimtumui skirtas prioritetas

| □ | Tai yra inovatyviems sprendimams skirtas prioritetas |
| --- | --- |

□

Tai yra inovatyviems sprendimams skirtas prioritetas

| □ | Tai yra prioritetas, skirtas materialinio nepritekliaus problemai spręsti |
| --- | --- |

□

Tai yra prioritetas, skirtas materialinio nepritekliaus problemai spręsti

Pakeitimas

Pakeitimas

| □ | Tai yra atitinkamai konkrečiai šaliai skirtai rekomendacijai skirtas prioritetas |
| --- | --- |

□

Tai yra atitinkamai konkrečiai šaliai skirtai rekomendacijai skirtas prioritetas

| □ | Tai yra jaunimo užimtumui skirtas prioritetas |
| --- | --- |

□

Tai yra jaunimo užimtumui skirtas prioritetas

| □ | Tai yra Vaikų garantijų iniciatyvai skirtas prioritetas |
| --- | --- |

□

□

Tai yra Vaikų garantijų iniciatyvai skirtas prioritetas

Tai yra Vaikų garantijų iniciatyvai skirtas prioritetas

| □ | Tai yra inovatyviems sprendimams skirtas prioritetas |
| --- | --- |

□

Tai yra inovatyviems sprendimams skirtas prioritetas

| □ | Tai yra prioritetas, skirtas materialinio nepritekliaus problemai spręsti |
| --- | --- |

□

Tai yra prioritetas, skirtas materialinio nepritekliaus problemai spręsti

Pakeitimas 407

Pakeitimas 407

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo 2 punkto 3 pastraipos 2.1 papunkčio 2.1.1 punkto įžanginė dalis

V priedo 2 punkto 3 pastraipos 2.1 papunkčio 2.1.1 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.1.1. | Konkretus tikslas (54) (Investicijų į darbo vietų kūrimą ir augimą tikslas) arba paramos sritis (EJRŽF) – kartojama kiekvienam pasirinktam konkrečiam tikslui arba paramos sričiai, prioritetams, nesusijusiems su technine parama |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.1.1.

Konkretus tikslas (54) (Investicijų į darbo vietų kūrimą ir augimą tikslas) arba paramos sritis (EJRŽF) – kartojama kiekvienam pasirinktam konkrečiam tikslui arba paramos sričiai, prioritetams, nesusijusiems su technine parama

54

| 2.1.1. | Konkretus tikslas (54) (Investicijų į darbo vietų kūrimą ir augimą tikslas) arba paramos sritis (EJRŽF) – kartojama kiekvienam pasirinktam konkrečiam tikslui arba paramos sričiai, prioritetams, nesusijusiems su technine parama |
| --- | --- |

2.1.1.

Konkretus tikslas (54) (Investicijų į darbo vietų kūrimą ir augimą tikslas) arba paramos sritis (EJRŽF) – kartojama kiekvienam pasirinktam konkrečiam tikslui arba paramos sričiai, prioritetams, nesusijusiems su technine parama

54

Pakeitimas 408

Pakeitimas 408

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo 2 punkto 3 pastraipos 2.1 papunkčio 2.1.1 punkto 2.1.1.2 papunkčio įžanginė dalis

V priedo 2 punkto 3 pastraipos 2.1 papunkčio 2.1.1 punkto 2.1.1.2 papunkčio įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.1.1.2 | Rodikliai (55) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.1.1.2

Rodikliai (55)

55

| 2.1.1.2 | Rodikliai |
| --- | --- |

2.1.1.2

Rodikliai

Pakeitimas 409

Pakeitimas 409

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo 2 punkto 3 pastraipos 2.1 papunkčio 2.1.1 punkto 2.1.1.3 papunkčio įžanginė dalis

V priedo 2 punkto 3 pastraipos 2.1 papunkčio 2.1.1 punkto 2.1.1.3 papunkčio įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.1.1.3 | Preliminarus programos išteklių (ES) suskirstymas pagal intervencinių priemonių rūšį (56) (netaikoma EJRŽF) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.1.1.3

Preliminarus programos išteklių (ES) suskirstymas pagal intervencinių priemonių rūšį (56) (netaikoma EJRŽF)

56

| 2.1.1.3 | Preliminarus programos išteklių (ES) suskirstymas pagal intervencinių priemonių rūšį (netaikoma EJRŽF) |
| --- | --- |

2.1.1.3

Preliminarus programos išteklių (ES) suskirstymas pagal intervencinių priemonių rūšį (netaikoma EJRŽF)

Pakeitimas 410

Pakeitimas 410

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo 2 punkto 3 pastraipos 2.1 papunkčio 2.1.2 punkto 8 pastraipa

V priedo 2 punkto 3 pastraipos 2.1 papunkčio 2.1.2 punkto 8 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Veiksmų atrankos kriterijai (57) | Veiksmų atrankos kriterijai (57) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Veiksmų atrankos kriterijai (57)

57

Veiksmų atrankos kriterijai (57)

57

Pakeitimas 411

Pakeitimas 411

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo 3 punkto 16 lentelė

V priedo 3 punkto 16 lentelė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| [...] | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

[...]

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 412

Pakeitimas 412

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo 3 punkto 3.2 papunkčio įžanginė dalis

V priedo 3 punkto 3.2 papunkčio įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.2 | Visi finansiniai asignavimai pagal fondą ir nacionalinis bendras finansavimas (59) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.2

Visi finansiniai asignavimai pagal fondą ir nacionalinis bendras finansavimas (59)

59

| 3.2 | Visi finansiniai asignavimai pagal fondą ir nacionalinis bendras finansavimas |
| --- | --- |

3.2

Visi finansiniai asignavimai pagal fondą ir nacionalinis bendras finansavimas

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0043/2019).

1

(12)  OL L [...], [...], p. [...].

12

(12)  OL L [...], [...], p. [...].

12

(13)  2014 m. sausio 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 240/2014 dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų Europos partnerystės elgesio kodekso (OL L 74, 2014 3 14, p. 1).

13

(13)  2014 m. sausio 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 240/2014 dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų Europos partnerystės elgesio kodekso (OL L 74, 2014 3 14, p. 1).

13

(14)  Reglamentas dėl energetikos sąjungos valdymo kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 94/22/EB, Direktyva 98/70/EB, Direktyva 2009/31/EB, Reglamentas (EB) Nr. 663/2009, Reglamentas (EB) Nr. 715/2009, Direktyva 2009/73/EB, Tarybos direktyva 2009/119/EB, Direktyva 2010/31/ES, Direktyva 2012/27/ES, Direktyva 2013/30/ES ir Tarybos direktyva (ES) 2015/652 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (COM(2016)0759 final/2 – 2016/0375(COD)].

14

(14)  Reglamentas dėl energetikos sąjungos valdymo kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 94/22/EB, Direktyva 98/70/EB, Direktyva 2009/31/EB, Reglamentas (EB) Nr. 663/2009, Reglamentas (EB) Nr. 715/2009, Direktyva 2009/73/EB, Tarybos direktyva 2009/119/EB, Direktyva 2010/31/ES, Direktyva 2012/27/ES, Direktyva 2013/30/ES ir Tarybos direktyva (ES) 2015/652 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (COM(2016)0759 final/2 – 2016/0375(COD)].

14

(16)  OL L 123, 2016 5 12, p. 13.

16

(16)  OL L 123, 2016 5 12, p. 13.

16

(18)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

18

(19)  1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).

19

(20)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

20

(21)  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

21

(22)  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 198, 2017 7 28, p. 29).

22

(18)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

18

(19)  1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).

19

(20)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

20

(21)  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

21

(22)  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 198, 2017 7 28, p. 29).

22

(23)  2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo (OL L 154, 2003 6 21, p. 1).

23

(24)  
  2014
   m. 
  rugpjūčio 8
  d. Komisijos reglamentas (ES)
  Nr. 868
  /
  2014
  , kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo priedai (OL L 
  241
  ,
  2014 8 13
  , p. 1).

24

2014

rugpjūčio 8

Nr. 868

2014

241

2014 8 13

(23)  2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo (OL L 154, 2003 6 21, p. 1).

23

(24)  
  2016
   m. 
  lapkričio 21
   d. Komisijos reglamentas (ES)
  2016/2066
  , kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo priedai (OL L 
  322
  ,
  2016 11 29
  , p. 1).

24

2016

lapkričio 21

2016/2066

322

2016 11 29

(25)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) [...] dėl [EITP] (OL L [...], [...], p. [...])].

25

(25)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) [...] dėl [EITP] (OL L [...], [...], p. [...])].

25

(1 a)  
  Komisijos septintoji ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaita „Mano regionas, mano Europa, mano ateitis. Septintoji ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaita“ (COM(2017)0583, 2017 m. spalio 9 d.).

1 a

Komisijos septintoji ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaita „Mano regionas, mano Europa, mano ateitis. Septintoji ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaita“ (COM(2017)0583, 2017 m. spalio 9 d.).

(1a)  

  OL L 352, 2013 12 24, p. 1.

1a

OL L 352, 2013 12 24, p. 1.

(1b)  

  OL L 352, 2013 12 24, p. 9.

1b

OL L 352, 2013 12 24, p. 9.

(1c)  

  OL L 190, 2014 6 28, p. 45.

1c

OL L 190, 2014 6 28, p. 45.

(37)  [Reglamentas (ES) Nr. [...] dėl [...] (OL L [...], [...], p. [...])].

37

(37)  [Reglamentas (ES) Nr. [...] dėl [...] (OL L [...], [...], p. [...])].

37

(38)  2014 m. sausio 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 240/2014 dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų Europos partnerystės elgesio kodekso (OL L 74, 2014 3 14, p. 1).

38

(38)  2014 m. sausio 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 240/2014 dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų Europos partnerystės elgesio kodekso (OL L 74, 2014 3 14, p. 1).

38

(48)  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 26, 2012 1 28, p. 1).

48

(49)  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/52/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 124, 2014 4 25, p. 1).

49

(48)  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 26, 2012 1 28, p. 1).

48

(49)  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/52/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 124, 2014 4 25, p. 1).

49

(54)  Išskyrus ESF+ reglamento 4 straipsnio 1 dalies
  c punkto vii
  papunktyje nurodytam konkrečiam tikslui.

54

c punkto vii

(54)  Išskyrus ESF+ reglamento 4 straipsnio 1 dalies
  xi
  papunktyje nurodytam konkrečiam tikslui.

54

xi

(55)  Prieš 2025 m. atliekamą ERPF, ESF+ ir SF laikotarpio vidurio peržiūrą, suskirstymas tik 2021–2025 m. laikotarpiu

55

(56)  Prieš 2025 m. atliekamą ERPF, ESF+ ir SF laikotarpio vidurio peržiūrą, suskirstymas tik 2021–2025 m. laikotarpiu

56

(57)  Tik programoms, kurioms taikomas ESF+ reglamento 4 straipsnio 1 dalies
  c punkto vii
  papunktyje nurodytas konkretus tikslas.

57

c punkto vii

(57)  Tik programoms, kurioms taikomas ESF+ reglamento 4 straipsnio 1 dalies
  xi
  papunktyje nurodytas konkretus tikslas.

57

xi

(59)  
  Prieš 2025 m. atliekamą ERPF, ESF+ ir SF laikotarpio vidurio peržiūrą, finansiniai asignavimai tik 2021–2025 m. laikotarpiu.

59

Prieš 2025 m. atliekamą ERPF, ESF+ ir SF laikotarpio vidurio peržiūrą, finansiniai asignavimai tik 2021–2025 m. laikotarpiu.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/491 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/491

---

P8_TA(2019)0097

Teisingumo programa ***I

2019 m. vasario 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Teisingumo programos (COM(2018)0384 – C8-0235/2018 – 2018/0208(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/51)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje nustatyta, kad „Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Šios vertybės yra bendros valstybėms narėms, gyvenančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė. 3 straipsnyje taip pat nustatyta, kad „Sąjungos tikslas – skatinti taiką, savo vertybes ir savo tautų gerovę“ ir, be kita ko, „ji gerbia turtingą savo kultūros ir kalbų įvairovę bei užtikrina, kad Europos kultūros paveldas būtų saugomas ir turtinamas“. Šios vertybės dar kartą patvirtintos ir susietos su Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija) įtvirtintomis teisėmis, laisvėmis ir principais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje nustatyta, kad „Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Šios vertybės yra bendros valstybėms narėms, gyvenančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė. 3 straipsnyje taip pat nustatyta, kad „Sąjungos tikslas – skatinti taiką, savo vertybes ir savo tautų gerovę“ ir, be kita ko, „ji gerbia turtingą savo kultūros ir kalbų įvairovę bei užtikrina, kad Europos kultūros paveldas būtų saugomas ir turtinamas“. Šios vertybės dar kartą patvirtintos ir susietos su Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija) įtvirtintomis teisėmis, laisvėmis ir principais;

| (1) | Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje nustatyta, kad „Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Šios vertybės yra bendros valstybėms narėms, gyvenančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė. 3 straipsnyje taip pat nustatyta, kad „Sąjungos tikslas – skatinti taiką, savo vertybes ir savo tautų gerovę“ ir, be kita ko, „ji gerbia turtingą savo kultūros ir kalbų įvairovę bei užtikrina, kad Europos kultūros paveldas būtų saugomas ir turtinamas“.
  SESV 8 straipsnyje taip pat teigiama, kad visuose savo veiksmuose Sąjunga, rengdama ir įgyvendindama savo politiką ir veiksmus, siekia pašalinti nelygybę, skatinti lyčių lygybę ir kovoti su diskriminacija.
  Šios vertybės dar kartą patvirtintos ir susietos su Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija)
  ir JT neįgaliųjų teisių konvencijoje
  įtvirtintomis teisėmis, laisvėmis ir principais; |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje nustatyta, kad „Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Šios vertybės yra bendros valstybėms narėms, gyvenančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė. 3 straipsnyje taip pat nustatyta, kad „Sąjungos tikslas – skatinti taiką, savo vertybes ir savo tautų gerovę“ ir, be kita ko, „ji gerbia turtingą savo kultūros ir kalbų įvairovę bei užtikrina, kad Europos kultūros paveldas būtų saugomas ir turtinamas“.
  SESV 8 straipsnyje taip pat teigiama, kad visuose savo veiksmuose Sąjunga, rengdama ir įgyvendindama savo politiką ir veiksmus, siekia pašalinti nelygybę, skatinti lyčių lygybę ir kovoti su diskriminacija.
  Šios vertybės dar kartą patvirtintos ir susietos su Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija)
  ir JT neįgaliųjų teisių konvencijoje
  įtvirtintomis teisėmis, laisvėmis ir principais;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 ir 10 straipsnius įgyvendinant visus Teisingumo programos veiksmus turėtų būti remiamas lyčių aspekto integravimas, įskaitant biudžeto sudarymą atsižvelgiant į lyčių aspektą, ir nediskriminavimo tikslų integravimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 ir 10 straipsnius įgyvendinant visus Teisingumo programos veiksmus turėtų būti remiamas lyčių aspekto integravimas, įskaitant biudžeto sudarymą atsižvelgiant į lyčių aspektą, ir nediskriminavimo tikslų integravimas;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | šios teisės
  ir
  vertybės turi būti
  toliau
  skatinamos
  ir
  įgyvendinamos
  ,
  jomis turi dalytis
  piliečiai ir tautos visoje Sąjungoje ir jos turi būti Europos visuomenių pagrindas. Todėl Sąjungos biudžete sukuriamas naujas Teisingumo, teisių ir vertybių fondas, kurį sudaro Teisių ir vertybių ir Teisingumo programos. Dabar, kai Europos visuomenes drasko ekstremizmas, radikalizmas ir susiskaldymas, kaip niekada svarbu skleisti, tvirtinti ir ginti teisingumą, teises ir ES vertybes: žmogaus teises, pagarbą žmogaus orumui, laisvę, demokratiją, lygybę,
  teisinę valstybę
  . Tai turės didelį tiesioginį poveikį politiniam, socialiniam, kultūriniam ir ekonominiam ES gyvenimui. Įgyvendinant naująjį fondą, Teisių ir vertybių programa sujungs 2014–2020 m. Teisių, lygybės ir pilietiškumo programą, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1381/2013 (10), ir programą „Europa piliečiams“, įsteigtą Tarybos reglamentu (ES) Nr. 390/2014 (11). Teisingumo programos (toliau – Programa) lėšomis bus toliau remiama Europos integruotos teisingumo erdvės plėtra ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas, užtikrinant tęstinumą su 2014–2020 m. Teisingumo programa, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (ES) Nr. 1381/2013 (12) (toliau – ankstesnė programa); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

šios teisės
  ir
  vertybės turi būti
  toliau
  skatinamos
  ir
  įgyvendinamos
  ,
  jomis turi dalytis
  piliečiai ir tautos visoje Sąjungoje ir jos turi būti Europos visuomenių pagrindas. Todėl Sąjungos biudžete sukuriamas naujas Teisingumo, teisių ir vertybių fondas, kurį sudaro Teisių ir vertybių ir Teisingumo programos. Dabar, kai Europos visuomenes drasko ekstremizmas, radikalizmas ir susiskaldymas, kaip niekada svarbu skleisti, tvirtinti ir ginti teisingumą, teises ir ES vertybes: žmogaus teises, pagarbą žmogaus orumui, laisvę, demokratiją, lygybę,
  teisinę valstybę
  . Tai turės didelį tiesioginį poveikį politiniam, socialiniam, kultūriniam ir ekonominiam ES gyvenimui. Įgyvendinant naująjį fondą, Teisių ir vertybių programa sujungs 2014–2020 m. Teisių, lygybės ir pilietiškumo programą, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1381/2013 (10), ir programą „Europa piliečiams“, įsteigtą Tarybos reglamentu (ES) Nr. 390/2014 (11). Teisingumo programos (toliau – Programa) lėšomis bus toliau remiama Europos integruotos teisingumo erdvės plėtra ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas, užtikrinant tęstinumą su 2014–2020 m. Teisingumo programa, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (ES) Nr. 1381/2013 (12) (toliau – ankstesnė programa);

| (2) | Sąjunga
  ir
  kiekviena valstybė narė vykdydamos visą savo politiką turi
  toliau
  nuosekliai aktyviai kultivuoti šias teises
  ir
  vertybes
  ,
  jas saugoti ir skatinti,
  piliečiai ir tautos visoje Sąjungoje
  turi jas įgyvendinti ir jomis dalytis
  ir jos turi būti Europos visuomenių pagrindas.
  Be to, siekiant, kad vidaus rinka klestėtų, ir norint puoselėti bendras Sąjungos vertybes, būtina tinkamai veikianti Europos teisingumo ir veiksmingų, nepriklausomų ir kokybiškų nacionalinių teisės sistemų erdvė, taip pat didesnis tarpusavio pasitikėjimas.
  Todėl Sąjungos biudžete sukuriamas naujas Teisingumo, teisių ir vertybių fondas, kurį sudaro Teisių ir vertybių ir Teisingumo programos. Dabar, kai Europos visuomenes drasko ekstremizmas, radikalizmas
  , poliarizacija
  ir susiskaldymas
  ir vyksta procedūros pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnį dėl sistemingų teisinės valstybės principų pažeidimų, taip pat pažeidimo nagrinėjimo procedūros dėl problemų, susijusių su teisinės valstybės principais valstybėse narėse
  , kaip niekada svarbu skleisti, tvirtinti ir ginti teisingumą, teises ir ES vertybes: žmogaus teises
  ir pagrindines teises
  , pagarbą žmogaus orumui, laisvę, demokratiją, lygybę,
  įskaitant lyčių lygybę, nediskriminavimą ir teisinės valstybės principus, nes šių teisių ir vertybių padėties pablogėjimas kurioje nors valstybėje narėje gali turėti žalingą poveikį visai Sąjungai
  . Tai turės didelį tiesioginį poveikį politiniam, socialiniam, kultūriniam ir ekonominiam ES gyvenimui. Įgyvendinant naująjį fondą, Teisių ir vertybių programa sujungs 2014–2020 m. Teisių, lygybės ir pilietiškumo programą, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1381/2013 (10), ir programą „Europa piliečiams“, įsteigtą Tarybos reglamentu (ES) Nr. 390/2014 (11). Teisingumo programos (toliau – Programa) lėšomis bus toliau remiama Europos integruotos teisingumo erdvės plėtra ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas, užtikrinant tęstinumą su 2014–2020 m. Teisingumo programa, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (ES) Nr. 1381/2013 (12) (toliau – ankstesnė programa); |
| --- | --- |

(2)

Sąjunga
  ir
  kiekviena valstybė narė vykdydamos visą savo politiką turi
  toliau
  nuosekliai aktyviai kultivuoti šias teises
  ir
  vertybes
  ,
  jas saugoti ir skatinti,
  piliečiai ir tautos visoje Sąjungoje
  turi jas įgyvendinti ir jomis dalytis
  ir jos turi būti Europos visuomenių pagrindas.
  Be to, siekiant, kad vidaus rinka klestėtų, ir norint puoselėti bendras Sąjungos vertybes, būtina tinkamai veikianti Europos teisingumo ir veiksmingų, nepriklausomų ir kokybiškų nacionalinių teisės sistemų erdvė, taip pat didesnis tarpusavio pasitikėjimas.
  Todėl Sąjungos biudžete sukuriamas naujas Teisingumo, teisių ir vertybių fondas, kurį sudaro Teisių ir vertybių ir Teisingumo programos. Dabar, kai Europos visuomenes drasko ekstremizmas, radikalizmas
  , poliarizacija
  ir susiskaldymas
  ir vyksta procedūros pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnį dėl sistemingų teisinės valstybės principų pažeidimų, taip pat pažeidimo nagrinėjimo procedūros dėl problemų, susijusių su teisinės valstybės principais valstybėse narėse
  , kaip niekada svarbu skleisti, tvirtinti ir ginti teisingumą, teises ir ES vertybes: žmogaus teises
  ir pagrindines teises
  , pagarbą žmogaus orumui, laisvę, demokratiją, lygybę,
  įskaitant lyčių lygybę, nediskriminavimą ir teisinės valstybės principus, nes šių teisių ir vertybių padėties pablogėjimas kurioje nors valstybėje narėje gali turėti žalingą poveikį visai Sąjungai
  . Tai turės didelį tiesioginį poveikį politiniam, socialiniam, kultūriniam ir ekonominiam ES gyvenimui. Įgyvendinant naująjį fondą, Teisių ir vertybių programa sujungs 2014–2020 m. Teisių, lygybės ir pilietiškumo programą, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1381/2013 (10), ir programą „Europa piliečiams“, įsteigtą Tarybos reglamentu (ES) Nr. 390/2014 (11). Teisingumo programos (toliau – Programa) lėšomis bus toliau remiama Europos integruotos teisingumo erdvės plėtra ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas, užtikrinant tęstinumą su 2014–2020 m. Teisingumo programa, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (ES) Nr. 1381/2013 (12) (toliau – ankstesnė programa);

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | Teisingumo, teisių ir vertybių fondas ir jo dvi pagrindinės finansavimo programos pagrindinį dėmesį skirs žmonėms ir subjektams, kurie padeda užtikrinti mūsų bendrų vertybių, teisių ir turtingos įvairovės gyvybingumą. Pagrindinis tikslas – puoselėti ir palaikyti
  mūsų
  teisėmis grindžiamą, lygią, įtraukią ir demokratinę visuomenę
  . Tai
  ,
  be kita ko
  ,
  apima dinamišką pilietinę visuomenę
  ,
  skatinančią
  žmonių
  demokratinį
  ,
  pilietinį
  ir
  socialinį dalyvavimą bei puoselėjančią
  turtingą Europos visuomenės įvairovę, taip pat grindžiamą mūsų bendra istorija ir atmintimi. ES sutarties 11 straipsnyje
  taip pat nurodyta
  , kad institucijos atitinkamomis priemonėmis
  suteikia
  piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms galimybę skelbti nuomones apie visas Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

Teisingumo, teisių ir vertybių fondas ir jo dvi pagrindinės finansavimo programos pagrindinį dėmesį skirs žmonėms ir subjektams, kurie padeda užtikrinti mūsų bendrų vertybių, teisių ir turtingos įvairovės gyvybingumą. Pagrindinis tikslas – puoselėti ir palaikyti
  mūsų
  teisėmis grindžiamą, lygią, įtraukią ir demokratinę visuomenę
  . Tai
  ,
  be kita ko
  ,
  apima dinamišką pilietinę visuomenę
  ,
  skatinančią
  žmonių
  demokratinį
  ,
  pilietinį
  ir
  socialinį dalyvavimą bei puoselėjančią
  turtingą Europos visuomenės įvairovę, taip pat grindžiamą mūsų bendra istorija ir atmintimi. ES sutarties 11 straipsnyje
  taip pat nurodyta
  , kad institucijos atitinkamomis priemonėmis
  suteikia
  piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms galimybę skelbti nuomones apie visas Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis;

| (3) | Teisingumo, teisių ir vertybių fondas ir jo dvi pagrindinės finansavimo programos pagrindinį dėmesį skirs žmonėms ir subjektams, kurie padeda užtikrinti mūsų bendrų vertybių, teisių ir turtingos įvairovės gyvybingumą. Pagrindinis tikslas – puoselėti ir palaikyti teisėmis grindžiamą, lygią
  , atvirą
  , įtraukią ir demokratinę visuomenę
  , visų pirma finansuojant veiklą
  ,
  kuria skatinama dinamiška, gerai išsivysčiusi
  ,
  atspari ir turinti galių pilietinė visuomenė
  ,
  sudaranti sąlygas
  žmonių
  demokratiniam
  ,
  pilietiniam
  ir
  socialiniam dalyvavimui, ir tinkamą žmogaus ir pagrindinių teisių taikymą ir įgyvendinimą, puoselėjant
  turtingą Europos visuomenės įvairovę, taip pat grindžiamą mūsų bendra istorija ir atmintimi. ES sutarties 11 straipsnyje
  reikalaujama
  , kad institucijos
  palaikytų atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su pilietine visuomene ir
  atitinkamomis priemonėmis
  suteiktų
  piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms galimybę skelbti nuomones apie visas Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis
  . Tai ypač svarbu atsižvelgiant į tai, kad daugelyje valstybių narių lieka vis mažiau erdvės nepriklausomai pilietinei visuomenei; |
| --- | --- |

(3)

Teisingumo, teisių ir vertybių fondas ir jo dvi pagrindinės finansavimo programos pagrindinį dėmesį skirs žmonėms ir subjektams, kurie padeda užtikrinti mūsų bendrų vertybių, teisių ir turtingos įvairovės gyvybingumą. Pagrindinis tikslas – puoselėti ir palaikyti teisėmis grindžiamą, lygią
  , atvirą
  , įtraukią ir demokratinę visuomenę
  , visų pirma finansuojant veiklą
  ,
  kuria skatinama dinamiška, gerai išsivysčiusi
  ,
  atspari ir turinti galių pilietinė visuomenė
  ,
  sudaranti sąlygas
  žmonių
  demokratiniam
  ,
  pilietiniam
  ir
  socialiniam dalyvavimui, ir tinkamą žmogaus ir pagrindinių teisių taikymą ir įgyvendinimą, puoselėjant
  turtingą Europos visuomenės įvairovę, taip pat grindžiamą mūsų bendra istorija ir atmintimi. ES sutarties 11 straipsnyje
  reikalaujama
  , kad institucijos
  palaikytų atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su pilietine visuomene ir
  atitinkamomis priemonėmis
  suteiktų
  piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms galimybę skelbti nuomones apie visas Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis
  . Tai ypač svarbu atsižvelgiant į tai, kad daugelyje valstybių narių lieka vis mažiau erdvės nepriklausomai pilietinei visuomenei;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) nustatyta, kad sukuriama laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, kurioje gerbiamos pagrindinės teisės bei skirtingos valstybių narių teisinės sistemos ir tradicijos. Tuo tikslu Sąjunga gali patvirtinti priemones, kad plėtotų teisminį bendradarbiavimą civilinėse bylose ir
  teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose
  bylose ir skatintų bei remtų valstybių narių veiksmus nusikaltimų prevencijos srityje. Toliau kuriant Europos teisingumo erdvę
  turi
  būti užtikrinta, kad būtų gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi bendrųjų principų ir vertybių, pavyzdžiui, nediskriminavimo,
  lyčių lygybės
  , visiems veiksmingos teisės kreiptis į teismą, teisinės valstybės ir tinkamai
  veikiančios
  teismų 
  sistemos
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) nustatyta, kad sukuriama laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, kurioje gerbiamos pagrindinės teisės bei skirtingos valstybių narių teisinės sistemos ir tradicijos. Tuo tikslu Sąjunga gali patvirtinti priemones, kad plėtotų teisminį bendradarbiavimą civilinėse bylose ir
  teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose
  bylose ir skatintų bei remtų valstybių narių veiksmus nusikaltimų prevencijos srityje. Toliau kuriant Europos teisingumo erdvę
  turi
  būti užtikrinta, kad būtų gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi bendrųjų principų ir vertybių, pavyzdžiui, nediskriminavimo,
  lyčių lygybės
  , visiems veiksmingos teisės kreiptis į teismą, teisinės valstybės ir tinkamai
  veikiančios
  teismų 
  sistemos
  ;

| (4) | Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) nustatyta, kad sukuriama laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, kurioje gerbiamos pagrindinės teisės bei skirtingos valstybių narių teisinės sistemos ir tradicijos.
  Teisinės valstybės principų, pagrindinių teisių ir demokratijos Sąjungoje paisymas ir skatinimas yra būtina pagrindinių teisių apsaugos ir visų Sutartyse įtvirtintų teisių ir pareigų vykdymo, taip pat žmonių pasitikėjimo Sąjunga užtikrinimo sąlyga. Tai, kaip teisinės valstybės principas įgyvendinamas valstybėje narėje, atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant valstybių narių ir jų teisinių sistemų tarpusavio pasitikėjimą.
  Tuo tikslu Sąjunga gali patvirtinti priemones, kad plėtotų teisminį bendradarbiavimą civilinėse bylose ir
  baudžiamosiose ir, kai taikytina, administracinėse
  bylose ir skatintų bei remtų valstybių narių veiksmus nusikaltimų prevencijos srityje
  , visų pirma skirdama dėmesį sunkiems tarpvalstybiniams nusikaltimams, fiskaliniams nusikaltimams, nusikaltimams aplinkai, terorizmui bei pagrindinių teisių pažeidimams, kaip antai prekyba žmonėmis, ir pažeidimams aukų teisių apsaugos srityje
  . Toliau kuriant Europos teisingumo erdvę
  vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis turėtų
  būti užtikrinta, kad būtų gerbiamos
  žmogaus ir
  pagrindinės teisės ir laikomasi bendrųjų principų ir vertybių, pavyzdžiui, nediskriminavimo,
  solidarumo, vienodo požiūrio visais Chartijos 21 straipsnyje išvardytais pagrindais
  , visiems veiksmingos teisės kreiptis į teismą, teisinės valstybės
  bei demokratijos principų,
  ir
  turėtų būti užtikrinta ir remiama
  tinkamai
  veikianti
  teismų
  sistema
  ; |
| --- | --- |

(4)

Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) nustatyta, kad sukuriama laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, kurioje gerbiamos pagrindinės teisės bei skirtingos valstybių narių teisinės sistemos ir tradicijos.
  Teisinės valstybės principų, pagrindinių teisių ir demokratijos Sąjungoje paisymas ir skatinimas yra būtina pagrindinių teisių apsaugos ir visų Sutartyse įtvirtintų teisių ir pareigų vykdymo, taip pat žmonių pasitikėjimo Sąjunga užtikrinimo sąlyga. Tai, kaip teisinės valstybės principas įgyvendinamas valstybėje narėje, atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant valstybių narių ir jų teisinių sistemų tarpusavio pasitikėjimą.
  Tuo tikslu Sąjunga gali patvirtinti priemones, kad plėtotų teisminį bendradarbiavimą civilinėse bylose ir
  baudžiamosiose ir, kai taikytina, administracinėse
  bylose ir skatintų bei remtų valstybių narių veiksmus nusikaltimų prevencijos srityje
  , visų pirma skirdama dėmesį sunkiems tarpvalstybiniams nusikaltimams, fiskaliniams nusikaltimams, nusikaltimams aplinkai, terorizmui bei pagrindinių teisių pažeidimams, kaip antai prekyba žmonėmis, ir pažeidimams aukų teisių apsaugos srityje
  . Toliau kuriant Europos teisingumo erdvę
  vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis turėtų
  būti užtikrinta, kad būtų gerbiamos
  žmogaus ir
  pagrindinės teisės ir laikomasi bendrųjų principų ir vertybių, pavyzdžiui, nediskriminavimo,
  solidarumo, vienodo požiūrio visais Chartijos 21 straipsnyje išvardytais pagrindais
  , visiems veiksmingos teisės kreiptis į teismą, teisinės valstybės
  bei demokratijos principų,
  ir
  turėtų būti užtikrinta ir remiama
  tinkamai
  veikianti
  teismų
  sistema
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | SESV 81 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad Sąjunga gali priimti teisės aktus dėl valstybių narių įstatymų derinimo. Remiantis Sutartimi, tokie aktai gali būti priimami, inter alia, dėl teisminių ir neteisminių sprendimų tarpusavio pripažinimo ir vykdymo valstybėse narėse; teisminių ir neteisminių dokumentų įteikimo kitoje valstybėje; valstybėse narėse taikomų tarptautinės privatinės teisės normų, susijusių su įstatymų ir jurisdikcijos kolizija, suderinamumo; bendradarbiavimo renkant įrodymus; veiksmingos teisės į teisingumą; tinkamo civilinių, baudžiamųjų ir administracinių procesų veikimo kliūčių šalinimo, kuris gali padėti labiau suderinti nacionalinių teismų procesus; alternatyvaus ginčų sprendimo (AGS) plėtros ir teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų mokymo rėmimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

SESV 81 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad Sąjunga gali priimti teisės aktus dėl valstybių narių įstatymų derinimo. Remiantis Sutartimi, tokie aktai gali būti priimami, inter alia, dėl teisminių ir neteisminių sprendimų tarpusavio pripažinimo ir vykdymo valstybėse narėse; teisminių ir neteisminių dokumentų įteikimo kitoje valstybėje; valstybėse narėse taikomų tarptautinės privatinės teisės normų, susijusių su įstatymų ir jurisdikcijos kolizija, suderinamumo; bendradarbiavimo renkant įrodymus; veiksmingos teisės į teisingumą; tinkamo civilinių, baudžiamųjų ir administracinių procesų veikimo kliūčių šalinimo, kuris gali padėti labiau suderinti nacionalinių teismų procesus; alternatyvaus ginčų sprendimo (AGS) plėtros ir teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų mokymo rėmimo;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | finansavimas
  turėtų išlikti
  viena iš
  svarbių
  priemonių siekiant sėkmingai įgyvendinti Sutartyse nustatytus plataus užmojo tikslus. Jie turėtų būti pasiekti, be kita ko, sukuriant lanksčią ir veiksmingą Teisingumo programą, kuri turėtų padėti planuoti ir įgyvendinti šiuos tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

finansavimas
  turėtų išlikti
  viena iš
  svarbių
  priemonių siekiant sėkmingai įgyvendinti Sutartyse nustatytus plataus užmojo tikslus. Jie turėtų būti pasiekti, be kita ko, sukuriant lanksčią ir veiksmingą Teisingumo programą, kuri turėtų padėti planuoti ir įgyvendinti šiuos tikslus;

| (5) | finansavimas
  yra
  viena iš
  svarbiausių
  priemonių siekiant sėkmingai įgyvendinti Sutartyse nustatytus plataus užmojo tikslus. Jie turėtų būti pasiekti, be kita ko, sukuriant lanksčią ir veiksmingą Teisingumo programą, kuri turėtų padėti planuoti ir įgyvendinti šiuos tikslus
  , atsižvelgiant į tai, kuri veikla užtikrina didžiausią Sąjungos pridėtinę vertę, kai tinkama, taikant pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius
  ; |
| --- | --- |

(5)

finansavimas
  yra
  viena iš
  svarbiausių
  priemonių siekiant sėkmingai įgyvendinti Sutartyse nustatytus plataus užmojo tikslus. Jie turėtų būti pasiekti, be kita ko, sukuriant lanksčią ir veiksmingą Teisingumo programą, kuri turėtų padėti planuoti ir įgyvendinti šiuos tikslus
  , atsižvelgiant į tai, kuri veikla užtikrina didžiausią Sąjungos pridėtinę vertę, kai tinkama, taikant pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius
  ;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | pagal Programą turėtų būti siekiama padidinti jos lėšų skyrimo lankstumą ir prieinamumą, taip pat sudaryti vienodas finansavimo galimybes ir sąlygas pilietinės visuomenės organizacijoms tiek ES šalyse, tiek Sąjungai nepriklausančiose šalyse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

pagal Programą turėtų būti siekiama padidinti jos lėšų skyrimo lankstumą ir prieinamumą, taip pat sudaryti vienodas finansavimo galimybes ir sąlygas pilietinės visuomenės organizacijoms tiek ES šalyse, tiek Sąjungai nepriklausančiose šalyse;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | siekdama palaipsniui sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, Sąjunga turi patvirtinti priemones, susijusias su teisminiu bendradarbiavimu civilinėse ir baudžiamosiose bylose ir pagrįstas nuosprendžių ir teismo sprendimų tarpusavio pripažinimu, kuris nuo 1999 m. spalio 15 ir 16 d. Tamperės Europos Vadovų Tarybos laikomas kertiniu teisminio bendradarbiavimo Sąjungoje akmeniu. Tarpusavio pripažinimo principas reikalauja, kad tarp valstybių narių būtų pasiektas aukštas tarpusavio pasitikėjimo lygis. Siekiant palengvinti tarpusavio pripažinimą ir skatinti tarpusavio pasitikėjimą, priimtos valstybių narių įstatymų derinimo keliose srityse priemonės. Be to, siekiant užtikrinti ekonomikos augimą, būtina gerai veikianti teisingumo erdvė, kurioje būtų panaikintos tarpvalstybinio teismo proceso ir teisės kreiptis į teismą sprendžiant tarpvalstybinius klausimus kliūtys; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

siekdama palaipsniui sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, Sąjunga turi patvirtinti priemones, susijusias su teisminiu bendradarbiavimu civilinėse ir baudžiamosiose bylose ir pagrįstas nuosprendžių ir teismo sprendimų tarpusavio pripažinimu, kuris nuo 1999 m. spalio 15 ir 16 d. Tamperės Europos Vadovų Tarybos laikomas kertiniu teisminio bendradarbiavimo Sąjungoje akmeniu. Tarpusavio pripažinimo principas reikalauja, kad tarp valstybių narių būtų pasiektas aukštas tarpusavio pasitikėjimo lygis. Siekiant palengvinti tarpusavio pripažinimą ir skatinti tarpusavio pasitikėjimą, priimtos valstybių narių įstatymų derinimo keliose srityse priemonės. Be to, siekiant užtikrinti ekonomikos augimą, būtina gerai veikianti teisingumo erdvė, kurioje būtų panaikintos tarpvalstybinio teismo proceso ir teisės kreiptis į teismą sprendžiant tarpvalstybinius klausimus kliūtys;

| (6) | siekdama palaipsniui sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę
  visiems
  , Sąjunga turi patvirtinti priemones, susijusias su teisminiu bendradarbiavimu civilinėse ir baudžiamosiose bylose ir pagrįstas nuosprendžių ir teismo sprendimų tarpusavio pripažinimu, kuris nuo 1999 m. spalio 15 ir 16 d. Tamperės Europos Vadovų Tarybos laikomas kertiniu teisminio bendradarbiavimo Sąjungoje akmeniu. Tarpusavio pripažinimo principas reikalauja, kad tarp valstybių narių būtų pasiektas aukštas tarpusavio pasitikėjimo lygis. Siekiant palengvinti tarpusavio pripažinimą ir skatinti tarpusavio pasitikėjimą, priimtos valstybių narių įstatymų derinimo keliose srityse priemonės. Be to, siekiant užtikrinti ekonomikos augimą
  ir tolesnę integraciją
  , būtina gerai veikianti teisingumo erdvė, kurioje būtų panaikintos tarpvalstybinio teismo proceso ir teisės kreiptis į teismą sprendžiant tarpvalstybinius klausimus kliūtys; |
| --- | --- |

(6)

siekdama palaipsniui sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę
  visiems
  , Sąjunga turi patvirtinti priemones, susijusias su teisminiu bendradarbiavimu civilinėse ir baudžiamosiose bylose ir pagrįstas nuosprendžių ir teismo sprendimų tarpusavio pripažinimu, kuris nuo 1999 m. spalio 15 ir 16 d. Tamperės Europos Vadovų Tarybos laikomas kertiniu teisminio bendradarbiavimo Sąjungoje akmeniu. Tarpusavio pripažinimo principas reikalauja, kad tarp valstybių narių būtų pasiektas aukštas tarpusavio pasitikėjimo lygis. Siekiant palengvinti tarpusavio pripažinimą ir skatinti tarpusavio pasitikėjimą, priimtos valstybių narių įstatymų derinimo keliose srityse priemonės. Be to, siekiant užtikrinti ekonomikos augimą
  ir tolesnę integraciją
  , būtina gerai veikianti teisingumo erdvė, kurioje būtų panaikintos tarpvalstybinio teismo proceso ir teisės kreiptis į teismą sprendžiant tarpvalstybinius klausimus kliūtys;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | kaip priminė Europos Sąjungos Teisingumo Teismas savo teismų praktikoje

   (1bis)

  , teisėjų nepriklausomumas – esminė pagrindinės teisės į teisingą bylos nagrinėjimą dalis ir yra abipusio pasitikėjimo bei abipusio pripažinimo pagrindas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

kaip priminė Europos Sąjungos Teisingumo Teismas savo teismų praktikoje

   (1bis)

  , teisėjų nepriklausomumas – esminė pagrindinės teisės į teisingą bylos nagrinėjimą dalis ir yra abipusio pasitikėjimo bei abipusio pripažinimo pagrindas;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

6 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6b) | teisę kreiptis į teismą turėtų sudaryti, be kita ko, teisė kreiptis į teismus, teisė naudotis alternatyviais ginčų sprendimo metodais, taip pat teisė kreiptis į valstybės tarnautojus, kurie teisės aktais yra įpareigoti teikti šalims nepriklausomas ir nešališkas teisines konsultacijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6b)

teisę kreiptis į teismą turėtų sudaryti, be kita ko, teisė kreiptis į teismus, teisė naudotis alternatyviais ginčų sprendimo metodais, taip pat teisė kreiptis į valstybės tarnautojus, kurie teisės aktais yra įpareigoti teikti šalims nepriklausomas ir nešališkas teisines konsultacijas;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

6 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6c) | siekiant, kad toliau būtų plėtojama Europos teisingumo erdvė, lyčių aspekto integravimas į teisingumo sistemas turėtų būti laikomas svarbiu uždaviniu. Tarpsektorinė diskriminacija teisingumo sistemoje vis dar yra viena iš pagrindinių kliūčių, trukdančių užtikrinti lygias moterų teises kreiptis į teismą. Todėl įgyvendinant Programą turėtų būti aktyviai padedama naikinti bet kokią diskriminaciją ir kliūtis, kylančias mažumoms, neįgaliesiems, migrantams, prieglobsčio prašytojams, vyresnio amžiaus žmonėms, atokiose vietovėse gyvenantiems asmenims ar bet kurioms pažeidžiamoms grupėms, galinčioms susidurti su teisės kreiptis į teismą ribojimais, ir remiamos procedūros bei sprendimai teismų sistemose, kurie yra palankūs aukoms ir kuriais atsižvelgiama į lyčių aspektą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6c)

siekiant, kad toliau būtų plėtojama Europos teisingumo erdvė, lyčių aspekto integravimas į teisingumo sistemas turėtų būti laikomas svarbiu uždaviniu. Tarpsektorinė diskriminacija teisingumo sistemoje vis dar yra viena iš pagrindinių kliūčių, trukdančių užtikrinti lygias moterų teises kreiptis į teismą. Todėl įgyvendinant Programą turėtų būti aktyviai padedama naikinti bet kokią diskriminaciją ir kliūtis, kylančias mažumoms, neįgaliesiems, migrantams, prieglobsčio prašytojams, vyresnio amžiaus žmonėms, atokiose vietovėse gyvenantiems asmenims ar bet kurioms pažeidžiamoms grupėms, galinčioms susidurti su teisės kreiptis į teismą ribojimais, ir remiamos procedūros bei sprendimai teismų sistemose, kurie yra palankūs aukoms ir kuriais atsižvelgiama į lyčių aspektą;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | teisinės
  valstybės principo laikymasis yra labai
  svarbus
  siekiant užtikrinti tvirtą abipusį pasitikėjimą teisingumo ir vidaus reikalų srityje, o ypač tarpusavio pripažinimu pagrįstą veiksmingą teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose. Teisinė valstybė yra viena iš ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų bendrų vertybių, o ES sutarties 19 straipsnio 1 dalyje ir Pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje numatytas veiksmingos teisminės apsaugos principas yra konkreti teisinės valstybės išraiška. Teisinės valstybės skatinimas remiant pastangas didinti nacionalinių teisingumo sistemų nepriklausomumą, kokybę ir veiksmingumą didina tarpusavio pasitikėjimą, kuris yra būtinas teisminiam bendradarbiavimui civilinėse ir baudžiamosiose bylose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

teisinės
  valstybės principo laikymasis yra labai
  svarbus
  siekiant užtikrinti tvirtą abipusį pasitikėjimą teisingumo ir vidaus reikalų srityje, o ypač tarpusavio pripažinimu pagrįstą veiksmingą teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose. Teisinė valstybė yra viena iš ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų bendrų vertybių, o ES sutarties 19 straipsnio 1 dalyje ir Pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje numatytas veiksmingos teisminės apsaugos principas yra konkreti teisinės valstybės išraiška. Teisinės valstybės skatinimas remiant pastangas didinti nacionalinių teisingumo sistemų nepriklausomumą, kokybę ir veiksmingumą didina tarpusavio pasitikėjimą, kuris yra būtinas teisminiam bendradarbiavimui civilinėse ir baudžiamosiose bylose;

| (7) | visiškas teisinės
  valstybės principo laikymasis
  ir jo skatinimas
  yra labai
  svarbūs
  siekiant užtikrinti tvirtą abipusį pasitikėjimą
  laisvės, saugumo bei
  teisingumo ir vidaus reikalų srityje, o ypač tarpusavio pripažinimu pagrįstą veiksmingą teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose. Teisinė valstybė yra viena iš ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų bendrų vertybių, o ES sutarties 19 straipsnio 1 dalyje ir Pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje numatytas veiksmingos teisminės apsaugos principas yra konkreti teisinės valstybės išraiška. Teisinės valstybės skatinimas remiant pastangas didinti nacionalinių teisingumo sistemų nepriklausomumą,
  skaidrumą, atsakomybę,
  kokybę ir veiksmingumą didina tarpusavio pasitikėjimą, kuris yra būtinas teisminiam bendradarbiavimui civilinėse ir baudžiamosiose bylose; |
| --- | --- |

(7)

visiškas teisinės
  valstybės principo laikymasis
  ir jo skatinimas
  yra labai
  svarbūs
  siekiant užtikrinti tvirtą abipusį pasitikėjimą
  laisvės, saugumo bei
  teisingumo ir vidaus reikalų srityje, o ypač tarpusavio pripažinimu pagrįstą veiksmingą teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose. Teisinė valstybė yra viena iš ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų bendrų vertybių, o ES sutarties 19 straipsnio 1 dalyje ir Pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje numatytas veiksmingos teisminės apsaugos principas yra konkreti teisinės valstybės išraiška. Teisinės valstybės skatinimas remiant pastangas didinti nacionalinių teisingumo sistemų nepriklausomumą,
  skaidrumą, atsakomybę,
  kokybę ir veiksmingumą didina tarpusavio pasitikėjimą, kuris yra būtinas teisminiam bendradarbiavimui civilinėse ir baudžiamosiose bylose;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | svarbu priminti, kad teisingumas užtikrina teisinę valstybę visuomenėje ir visiems užtikrina teisę į teisingą bylos nagrinėjimą nepriklausomame ir nešališkame teisme siekiant apsaugoti Europos vertybes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

svarbu priminti, kad teisingumas užtikrina teisinę valstybę visuomenėje ir visiems užtikrina teisę į teisingą bylos nagrinėjimą nepriklausomame ir nešališkame teisme siekiant apsaugoti Europos vertybes;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 2 dalies h punktu ir 82 straipsnio 1 dalies c punktu, Sąjunga remia teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų mokymą kaip priemonę, kuria siekiama gerinti teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose, grindžiamą nuosprendžių ir teismo sprendimų tarpusavio pripažinimo principu. Teisingumo srities specialistų mokymas yra svarbi priemonė, padedanti plėtoti bendrą supratimą, kaip geriausia puoselėti teisinę valstybę. Ja prisidedama prie Europos teisingumo erdvės kūrimo, sukuriant bendrą valstybių narių teisingumo srities specialistų teisminę kultūrą. Labai svarbu užtikrinti, kad teisė Sąjungoje būtų taikoma teisingai ir nuosekliai, o teisingumo srities specialistų tarpusavio pasitikėjimas tarpvalstybinėse bylose būtų abipusis. Pagal Programą remiama mokymo veikla turėtų būti grindžiama patikimu mokymo poreikių vertinimu, moderniausių mokymo metodų taikymu, taip pat apimti skirtingų valstybių narių teisingumo srities specialistų tarpvalstybinio pobūdžio renginius, aktyvų mokymąsi bei tinklų kūrimo elementus ir būti tvari; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 2 dalies h punktu ir 82 straipsnio 1 dalies c punktu, Sąjunga remia teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų mokymą kaip priemonę, kuria siekiama gerinti teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose, grindžiamą nuosprendžių ir teismo sprendimų tarpusavio pripažinimo principu. Teisingumo srities specialistų mokymas yra svarbi priemonė, padedanti plėtoti bendrą supratimą, kaip geriausia puoselėti teisinę valstybę. Ja prisidedama prie Europos teisingumo erdvės kūrimo, sukuriant bendrą valstybių narių teisingumo srities specialistų teisminę kultūrą. Labai svarbu užtikrinti, kad teisė Sąjungoje būtų taikoma teisingai ir nuosekliai, o teisingumo srities specialistų tarpusavio pasitikėjimas tarpvalstybinėse bylose būtų abipusis. Pagal Programą remiama mokymo veikla turėtų būti grindžiama patikimu mokymo poreikių vertinimu, moderniausių mokymo metodų taikymu, taip pat apimti skirtingų valstybių narių teisingumo srities specialistų tarpvalstybinio pobūdžio renginius, aktyvų mokymąsi bei tinklų kūrimo elementus ir būti tvari;

| (8) | vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 2 dalies h punktu ir 82 straipsnio 1 dalies c punktu, Sąjunga remia teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų mokymą kaip priemonę, kuria siekiama gerinti teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose
  ir, kai taikoma, administracinėse bylose
  , grindžiamą nuosprendžių ir teismo sprendimų tarpusavio pripažinimo principu. Teisingumo srities specialistų mokymas yra svarbi priemonė, padedanti plėtoti bendrą supratimą, kaip geriausia
  įgyvendinti ir
  puoselėti teisinę valstybę
  ir pagrindines teises
  . Ja prisidedama prie Europos teisingumo erdvės kūrimo, sukuriant bendrą valstybių narių teisingumo srities specialistų teisminę kultūrą. Labai svarbu užtikrinti, kad teisė Sąjungoje būtų taikoma
  nediskriminuojant,
  teisingai ir nuosekliai, o teisingumo srities specialistų tarpusavio pasitikėjimas
  ir supratimas
  tarpvalstybinėse bylose būtų abipusis. Pagal Programą remiama mokymo veikla turėtų būti grindžiama patikimu mokymo poreikių vertinimu, moderniausių mokymo metodų taikymu, taip pat apimti skirtingų valstybių narių teisingumo srities specialistų
  , įskaitant dirbančius pilietinės visuomenės organizacijose,
  tarpvalstybinio pobūdžio renginius, aktyvų mokymąsi bei tinklų kūrimo elementus ir būti tvari
  . Ji turėtų apimti teisėjams, advokatams, prokurorams ir policijos pareigūnams skirtus mokymus apie problemas ir kliūtis, su kuriais susiduria pažeidžiamoje padėtyje esantys žmonės, įskaitant vaikus, etnines mažumas, LGBTI asmenis, neįgaliuosius, smurto dėl lyties ir kitų formų tarpasmeninio smurto aukas, prekybos žmonėmis aukas, ir apie tai, kaip užtikrinti, kad nusikaltimų aukos būtų tinkamai apsaugotos. Šie mokymai turėtų būti rengiami tiesiogiai įtraukiant tokius asmenis ir organizacijas, kurios jiems atstovauja ir (arba) padeda; |
| --- | --- |

(8)

vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 2 dalies h punktu ir 82 straipsnio 1 dalies c punktu, Sąjunga remia teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų mokymą kaip priemonę, kuria siekiama gerinti teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose
  ir, kai taikoma, administracinėse bylose
  , grindžiamą nuosprendžių ir teismo sprendimų tarpusavio pripažinimo principu. Teisingumo srities specialistų mokymas yra svarbi priemonė, padedanti plėtoti bendrą supratimą, kaip geriausia
  įgyvendinti ir
  puoselėti teisinę valstybę
  ir pagrindines teises
  . Ja prisidedama prie Europos teisingumo erdvės kūrimo, sukuriant bendrą valstybių narių teisingumo srities specialistų teisminę kultūrą. Labai svarbu užtikrinti, kad teisė Sąjungoje būtų taikoma
  nediskriminuojant,
  teisingai ir nuosekliai, o teisingumo srities specialistų tarpusavio pasitikėjimas
  ir supratimas
  tarpvalstybinėse bylose būtų abipusis. Pagal Programą remiama mokymo veikla turėtų būti grindžiama patikimu mokymo poreikių vertinimu, moderniausių mokymo metodų taikymu, taip pat apimti skirtingų valstybių narių teisingumo srities specialistų
  , įskaitant dirbančius pilietinės visuomenės organizacijose,
  tarpvalstybinio pobūdžio renginius, aktyvų mokymąsi bei tinklų kūrimo elementus ir būti tvari
  . Ji turėtų apimti teisėjams, advokatams, prokurorams ir policijos pareigūnams skirtus mokymus apie problemas ir kliūtis, su kuriais susiduria pažeidžiamoje padėtyje esantys žmonės, įskaitant vaikus, etnines mažumas, LGBTI asmenis, neįgaliuosius, smurto dėl lyties ir kitų formų tarpasmeninio smurto aukas, prekybos žmonėmis aukas, ir apie tai, kaip užtikrinti, kad nusikaltimų aukos būtų tinkamai apsaugotos. Šie mokymai turėtų būti rengiami tiesiogiai įtraukiant tokius asmenis ir organizacijas, kurios jiems atstovauja ir (arba) padeda;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | pagrįsta procesinių veiksmų trukmė padeda užtikrinti teisinį tikrumą, kuris yra pagrindinis teisinės valstybės principas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

pagrįsta procesinių veiksmų trukmė padeda užtikrinti teisinį tikrumą, kuris yra pagrindinis teisinės valstybės principas;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

8 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8b) | vadovaujantis 2017 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimu (ES) 2017/865 dėl Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo pasirašymo Europos Sąjungos vardu, kiek tai susiję su teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose klausimais, ir remiantis atitinkamu sprendimu, susijusiu su prieglobsčiu ir negrąžinimo principu, pagal Programą turėtų būti remiamas teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų mokymas, siekiant didinti informuotumą ir skatinti Konvencijos praktinį taikymą šioje srityje, kad būtų geriau apsaugomos prieš moteris ir mergaites nukreipto smurto aukos visoje Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8b)

vadovaujantis 2017 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimu (ES) 2017/865 dėl Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo pasirašymo Europos Sąjungos vardu, kiek tai susiję su teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose klausimais, ir remiantis atitinkamu sprendimu, susijusiu su prieglobsčiu ir negrąžinimo principu, pagal Programą turėtų būti remiamas teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų mokymas, siekiant didinti informuotumą ir skatinti Konvencijos praktinį taikymą šioje srityje, kad būtų geriau apsaugomos prieš moteris ir mergaites nukreipto smurto aukos visoje Sąjungoje;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | teisėjų mokymo veikloje gali dalyvauti įvairūs subjektai, pavyzdžiui, valstybių narių teisinės, teisminės ir administracinės institucijos, akademinės įstaigos, nacionalinės įstaigos, atsakingos už teisėjų mokymą, Europos lygio mokymo organizacijos ar tinklai arba Sąjungos teisės teismų koordinatorių tinklai. Įstaigos ir subjektai, užtikrinantys bendrą Europos interesą teisėjų mokymo srityje, pavyzdžiui, Europos teisėjų mokymo tinklas (ETMT), Europos teisės akademija (ETA), Europos teismų tarybų tinklas, Europos Sąjungos valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacija, Europos Sąjungos aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklas (RPCSJUE) ir Europos viešojo administravimo institutas, turėtų toliau atlikti savo vaidmenį propaguojant išties Europos masto mokymo programas teisėjams ir teismų darbuotojams, ir todėl jiems galėtų būtų teikiama atitinkama finansinė parama laikantis Komisijos pagal šį reglamentą priimamose metinėse darbo programose nustatytų procedūrų ir kriterijų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

teisėjų mokymo veikloje gali dalyvauti įvairūs subjektai, pavyzdžiui, valstybių narių teisinės, teisminės ir administracinės institucijos, akademinės įstaigos, nacionalinės įstaigos, atsakingos už teisėjų mokymą, Europos lygio mokymo organizacijos ar tinklai arba Sąjungos teisės teismų koordinatorių tinklai. Įstaigos ir subjektai, užtikrinantys bendrą Europos interesą teisėjų mokymo srityje, pavyzdžiui, Europos teisėjų mokymo tinklas (ETMT), Europos teisės akademija (ETA), Europos teismų tarybų tinklas, Europos Sąjungos valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacija, Europos Sąjungos aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklas (RPCSJUE) ir Europos viešojo administravimo institutas, turėtų toliau atlikti savo vaidmenį propaguojant išties Europos masto mokymo programas teisėjams ir teismų darbuotojams, ir todėl jiems galėtų būtų teikiama atitinkama finansinė parama laikantis Komisijos pagal šį reglamentą priimamose metinėse darbo programose nustatytų procedūrų ir kriterijų;

| (9) | teisėjų mokymo veikloje gali dalyvauti įvairūs subjektai, pavyzdžiui, valstybių narių teisinės, teisminės ir administracinės institucijos, akademinės įstaigos, nacionalinės įstaigos, atsakingos už teisėjų mokymą, Europos lygio mokymo organizacijos ar tinklai arba Sąjungos teisės teismų koordinatorių tinklai
  , taip pat susijusios pilietinės visuomenės organizacijos, įskaitant tas, kurios teikia atstovaujamuosius ieškiniu
  . Įstaigos ir subjektai, užtikrinantys bendrą Europos interesą teisėjų mokymo srityje, pavyzdžiui, Europos teisėjų mokymo tinklas (ETMT), Europos teisės akademija (ETA), Europos teismų tarybų tinklas, Europos Sąjungos valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacija, Europos Sąjungos aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklas (RPCSJUE) ir Europos viešojo administravimo institutas, turėtų toliau atlikti savo vaidmenį propaguojant išties Europos masto mokymo programas teisėjams ir teismų darbuotojams, ir todėl jiems galėtų būtų teikiama atitinkama finansinė parama laikantis Komisijos pagal šį reglamentą priimamose metinėse darbo programose nustatytų procedūrų ir kriterijų
  . Be to, pagrindinių teisių srityse veikiančios organizacijos ir specialistai, dirbantys su smurto aukomis, taip pat specializuotos akademinės įstaigos taip pat galėtų prisidėti prie tokių mokymo programų, todėl prireikus reikėtų užtikrinti jų dalyvavimą. Atsižvelgiant į tai, kad moterų teisėjų aukščiausiuose postuose yra mažuma, teisėjos, prokurorės ir kitos teisės specialistės turėtų būti skatinamos dalyvauti mokymuose; |
| --- | --- |

(9)

teisėjų mokymo veikloje gali dalyvauti įvairūs subjektai, pavyzdžiui, valstybių narių teisinės, teisminės ir administracinės institucijos, akademinės įstaigos, nacionalinės įstaigos, atsakingos už teisėjų mokymą, Europos lygio mokymo organizacijos ar tinklai arba Sąjungos teisės teismų koordinatorių tinklai
  , taip pat susijusios pilietinės visuomenės organizacijos, įskaitant tas, kurios teikia atstovaujamuosius ieškiniu
  . Įstaigos ir subjektai, užtikrinantys bendrą Europos interesą teisėjų mokymo srityje, pavyzdžiui, Europos teisėjų mokymo tinklas (ETMT), Europos teisės akademija (ETA), Europos teismų tarybų tinklas, Europos Sąjungos valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacija, Europos Sąjungos aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklas (RPCSJUE) ir Europos viešojo administravimo institutas, turėtų toliau atlikti savo vaidmenį propaguojant išties Europos masto mokymo programas teisėjams ir teismų darbuotojams, ir todėl jiems galėtų būtų teikiama atitinkama finansinė parama laikantis Komisijos pagal šį reglamentą priimamose metinėse darbo programose nustatytų procedūrų ir kriterijų
  . Be to, pagrindinių teisių srityse veikiančios organizacijos ir specialistai, dirbantys su smurto aukomis, taip pat specializuotos akademinės įstaigos taip pat galėtų prisidėti prie tokių mokymo programų, todėl prireikus reikėtų užtikrinti jų dalyvavimą. Atsižvelgiant į tai, kad moterų teisėjų aukščiausiuose postuose yra mažuma, teisėjos, prokurorės ir kitos teisės specialistės turėtų būti skatinamos dalyvauti mokymuose;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | valstybės narės turėtų daugiau investuoti į teisėjų mokymo plėtojimą ir nuolatinį teisėjų švietimą, nes tokia veikla sudaro veiksmingos, nepriklausomos ir nešališkos teismų sistemos pagrindą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

valstybės narės turėtų daugiau investuoti į teisėjų mokymo plėtojimą ir nuolatinį teisėjų švietimą, nes tokia veikla sudaro veiksmingos, nepriklausomos ir nešališkos teismų sistemos pagrindą;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | pagal Programą taip pat turėtų būti remiamas gerosios praktikos skatinimas teismuose, kurie konkrečiai nagrinėja smurto dėl lyties atvejus, ir teisėjų, prokurorų, teisininkų, policijos pareigūnų ir kitų specialistų, kurie susiduria su smurto dėl lyties aukomis, keitimasis bendrais ištekliais bei mokymo medžiaga apie smurtą dėl lyties; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

pagal Programą taip pat turėtų būti remiamas gerosios praktikos skatinimas teismuose, kurie konkrečiai nagrinėja smurto dėl lyties atvejus, ir teisėjų, prokurorų, teisininkų, policijos pareigūnų ir kitų specialistų, kurie susiduria su smurto dėl lyties aukomis, keitimasis bendrais ištekliais bei mokymo medžiaga apie smurtą dėl lyties;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | Programos priemonėmis turėtų būti remiamas tvirtesnis teismo sprendimų ir nuosprendžių tarpusavio pripažinimas ir būtinas teisės aktų derinimas, kuris palengvins visų atitinkamų institucijų, įskaitant finansinės žvalgybos padalinius, bendradarbiavimą ir teisminę asmens teisių civilinėse ir komercinėse bylose apsaugą. Be to, Programa turėtų paskatinti priimti su tarpvalstybiniais atvejais susijusius procesinius teisės aktus ir didesnę civilinės teisės konvergenciją, kuri padės pašalinti kliūtis geram ir veiksmingam teisminių ir neteisminių procedūrų veikimui, naudingam visoms civilinio ginčo šalims. Galiausiai, siekiant prisidėti prie veiksmingo Sąjungos teisės aktų dėl teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose vykdymo užtikrinimo ir praktinio taikymo, Programa turėtų būti remiamas Tarybos sprendimu 2001/470/EB įsteigto Europos teisminio tinklo civilinėse ir komercinėse bylose veikimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

Programos priemonėmis turėtų būti remiamas tvirtesnis teismo sprendimų ir nuosprendžių tarpusavio pripažinimas ir būtinas teisės aktų derinimas, kuris palengvins visų atitinkamų institucijų, įskaitant finansinės žvalgybos padalinius, bendradarbiavimą ir teisminę asmens teisių civilinėse ir komercinėse bylose apsaugą. Be to, Programa turėtų paskatinti priimti su tarpvalstybiniais atvejais susijusius procesinius teisės aktus ir didesnę civilinės teisės konvergenciją, kuri padės pašalinti kliūtis geram ir veiksmingam teisminių ir neteisminių procedūrų veikimui, naudingam visoms civilinio ginčo šalims. Galiausiai, siekiant prisidėti prie veiksmingo Sąjungos teisės aktų dėl teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose vykdymo užtikrinimo ir praktinio taikymo, Programa turėtų būti remiamas Tarybos sprendimu 2001/470/EB įsteigto Europos teisminio tinklo civilinėse ir komercinėse bylose veikimas;

| (11) | Programos priemonėmis turėtų būti remiamas tvirtesnis teismo sprendimų ir nuosprendžių tarpusavio pripažinimas
  , valstybių narių tarpusavio pasitikėjimas
  ir būtinas teisės aktų derinimas, kuris palengvins visų atitinkamų institucijų, įskaitant finansinės žvalgybos padalinius, bendradarbiavimą ir teisminę asmens teisių civilinėse ir komercinėse bylose apsaugą. Be to, Programa turėtų paskatinti priimti su tarpvalstybiniais atvejais
  , įskaitant tarpininkavimo procedūras,
  susijusius procesinius teisės aktus
  , visų pirma skirtus pagerinti galimybes visiems be diskriminacijos kreiptis į teismą,
  ir didesnę civilinės teisės konvergenciją, kuri padės pašalinti kliūtis geram ir veiksmingam teisminių ir neteisminių procedūrų veikimui, naudingam visoms civilinio ginčo šalims. Galiausiai, siekiant prisidėti prie veiksmingo Sąjungos teisės aktų dėl teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose vykdymo užtikrinimo ir praktinio taikymo, Programa turėtų būti remiamas Tarybos sprendimu 2001/470/EB įsteigto Europos teisminio tinklo civilinėse ir komercinėse bylose veikimas; |
| --- | --- |

(11)

Programos priemonėmis turėtų būti remiamas tvirtesnis teismo sprendimų ir nuosprendžių tarpusavio pripažinimas
  , valstybių narių tarpusavio pasitikėjimas
  ir būtinas teisės aktų derinimas, kuris palengvins visų atitinkamų institucijų, įskaitant finansinės žvalgybos padalinius, bendradarbiavimą ir teisminę asmens teisių civilinėse ir komercinėse bylose apsaugą. Be to, Programa turėtų paskatinti priimti su tarpvalstybiniais atvejais
  , įskaitant tarpininkavimo procedūras,
  susijusius procesinius teisės aktus
  , visų pirma skirtus pagerinti galimybes visiems be diskriminacijos kreiptis į teismą,
  ir didesnę civilinės teisės konvergenciją, kuri padės pašalinti kliūtis geram ir veiksmingam teisminių ir neteisminių procedūrų veikimui, naudingam visoms civilinio ginčo šalims. Galiausiai, siekiant prisidėti prie veiksmingo Sąjungos teisės aktų dėl teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose vykdymo užtikrinimo ir praktinio taikymo, Programa turėtų būti remiamas Tarybos sprendimu 2001/470/EB įsteigto Europos teisminio tinklo civilinėse ir komercinėse bylose veikimas;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | pagal ES sutarties 3 straipsnio 3 dalį, Chartijos 24 straipsnį ir 1989 m. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją Programa turėtų remti vaiko teisių apsaugą ir turėtų integruoti vaiko teisių propagavimą įgyvendinant visus savo veiksmus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

pagal ES sutarties 3 straipsnio 3 dalį, Chartijos 24 straipsnį ir 1989 m. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją Programa turėtų remti vaiko teisių apsaugą ir turėtų integruoti vaiko teisių propagavimą įgyvendinant visus savo veiksmus;

| (12) | pagal ES sutarties 3 straipsnio 3 dalį, Chartijos 24 straipsnį ir 1989 m. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją Programa turėtų remti vaiko teisių apsaugą ir turėtų integruoti vaiko teisių propagavimą įgyvendinant visus savo veiksmus
  . Šiuo tikslu ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama veiksmams, kurių imamasi siekiant apsaugoti vaikų teises civilinėje ir baudžiamojoje teisenoje, įskaitant kartu su tėvais įkalinimo įstaigoje esančių vaikų ir įkalintų tėvų vaikų apsaugą. Taip pat reikėtų apsvarstyti galimybę deramai remti mokymų veiklą, skirtą tinkamai įgyvendinti Direktyvą (ES) 2016/800 dėl procesinių garantijų vaikams, kurie baudžiamajame procese yra įtariamieji ar kaltinamieji; |
| --- | --- |

(12)

pagal ES sutarties 3 straipsnio 3 dalį, Chartijos 24 straipsnį ir 1989 m. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją Programa turėtų remti vaiko teisių apsaugą ir turėtų integruoti vaiko teisių propagavimą įgyvendinant visus savo veiksmus
  . Šiuo tikslu ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama veiksmams, kurių imamasi siekiant apsaugoti vaikų teises civilinėje ir baudžiamojoje teisenoje, įskaitant kartu su tėvais įkalinimo įstaigoje esančių vaikų ir įkalintų tėvų vaikų apsaugą. Taip pat reikėtų apsvarstyti galimybę deramai remti mokymų veiklą, skirtą tinkamai įgyvendinti Direktyvą (ES) 2016/800 dėl procesinių garantijų vaikams, kurie baudžiamajame procese yra įtariamieji ar kaltinamieji;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | pagal ES sutarties 3 straipsnio 3 dalį, Chartijos 23 straipsnį ir Konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), pagal Programą turėtų būti remiama moterų teisių apsauga ir turėtų būti integruotas su lytimis susijusių klausimų propagavimas įgyvendinant visus jos veiksmus. Siekdamos užtikrinti ir sustiprinti moterų bei mergaičių teisę kreiptis į teismą smurto dėl lyties atvejais, valstybės narės turėtų ratifikuoti Stambulo konvenciją ir priimti išsamius kovos su smurtu dėl lyties Sąjungoje teisės aktus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

pagal ES sutarties 3 straipsnio 3 dalį, Chartijos 23 straipsnį ir Konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), pagal Programą turėtų būti remiama moterų teisių apsauga ir turėtų būti integruotas su lytimis susijusių klausimų propagavimas įgyvendinant visus jos veiksmus. Siekdamos užtikrinti ir sustiprinti moterų bei mergaičių teisę kreiptis į teismą smurto dėl lyties atvejais, valstybės narės turėtų ratifikuoti Stambulo konvenciją ir priimti išsamius kovos su smurtu dėl lyties Sąjungoje teisės aktus;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

12 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12b) | pagal 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės, programa turėtų būti remiama asmenų, priklausančių rasinėms ar etninėms mažumoms, pavyzdžiui, romų, apsauga, ir į visų jos veiksmų įgyvendinimą turėtų būti integruotas jų teisių skatinimas, visų pirma stiprinant kovos su diskriminacija priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12b)

pagal 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės, programa turėtų būti remiama asmenų, priklausančių rasinėms ar etninėms mažumoms, pavyzdžiui, romų, apsauga, ir į visų jos veiksmų įgyvendinimą turėtų būti integruotas jų teisių skatinimas, visų pirma stiprinant kovos su diskriminacija priemones;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | 2014–2020 m. Programa sudarė galimybę organizuoti mokymo veiklą Sąjungos teisės klausimais, visų pirma susijusią su Chartijos taikymo sritimi ir taikymu, skirtą teisėjams ir kitiems praktikuojantiems teisininkams. 2017 m. spalio 12 d. išvadose dėl Chartijos taikymo 2016 m. Taryba priminė, kad svarbu didinti informuotumą apie Chartijos taikymą, įskaitant politikos formuotojų, praktikuojančių teisininkų ir pačių teisių turėtojų informuotumą nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis. Todėl, siekiant nuosekliai integruoti pagrindines teises, būtina teikti finansinę paramą informuotumui didinti kitoms valdžios institucijoms nei teisminės institucijos ir praktikuojantys teisininkai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

2014–2020 m. Programa sudarė galimybę organizuoti mokymo veiklą Sąjungos teisės klausimais, visų pirma susijusią su Chartijos taikymo sritimi ir taikymu, skirtą teisėjams ir kitiems praktikuojantiems teisininkams. 2017 m. spalio 12 d. išvadose dėl Chartijos taikymo 2016 m. Taryba priminė, kad svarbu didinti informuotumą apie Chartijos taikymą, įskaitant politikos formuotojų, praktikuojančių teisininkų ir pačių teisių turėtojų informuotumą nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis. Todėl, siekiant nuosekliai integruoti pagrindines teises, būtina teikti finansinę paramą informuotumui didinti kitoms valdžios institucijoms nei teisminės institucijos ir praktikuojantys teisininkai;

| (13) | 2014–2020 m. Programa sudarė galimybę organizuoti mokymo veiklą Sąjungos teisės klausimais, visų pirma susijusią su Chartijos taikymo sritimi ir taikymu, skirtą teisėjams ir kitiems praktikuojantiems teisininkams. 2017 m. spalio 12 d. išvadose dėl Chartijos taikymo 2016 m. Taryba priminė, kad svarbu didinti informuotumą apie Chartijos taikymą, įskaitant politikos formuotojų, praktikuojančių teisininkų ir pačių teisių turėtojų informuotumą nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis. Todėl, siekiant nuosekliai integruoti pagrindines teises, būtina teikti finansinę paramą informuotumui didinti kitoms valdžios institucijoms nei teisminės institucijos ir praktikuojantys teisininkai
  , taip pat ir NVO, kurios irgi imasi šios užduoties
  ; |
| --- | --- |

(13)

2014–2020 m. Programa sudarė galimybę organizuoti mokymo veiklą Sąjungos teisės klausimais, visų pirma susijusią su Chartijos taikymo sritimi ir taikymu, skirtą teisėjams ir kitiems praktikuojantiems teisininkams. 2017 m. spalio 12 d. išvadose dėl Chartijos taikymo 2016 m. Taryba priminė, kad svarbu didinti informuotumą apie Chartijos taikymą, įskaitant politikos formuotojų, praktikuojančių teisininkų ir pačių teisių turėtojų informuotumą nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis. Todėl, siekiant nuosekliai integruoti pagrindines teises, būtina teikti finansinę paramą informuotumui didinti kitoms valdžios institucijoms nei teisminės institucijos ir praktikuojantys teisininkai
  , taip pat ir NVO, kurios irgi imasi šios užduoties
  ;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | pagal SESV 67 straipsnį Sąjunga sukuria laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje gerbiamos pagrindinės teisės, o tai padeda užtikrinti teisė kreiptis į teismą. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas veiksmingai naudotis teise kreiptis į teismą ir skatinti tarpusavio pasitikėjimą, kuris yra būtinas geram laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės veikimui, būtina teikti finansinę paramą kitų institucijų nei teisminės institucijos ir praktikuojantys teisininkai, taip pat pilietinės visuomenės organizacijų, padedančių siekti šių tikslų, veiklai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

pagal SESV 67 straipsnį Sąjunga sukuria laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje gerbiamos pagrindinės teisės, o tai padeda užtikrinti teisė kreiptis į teismą. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas veiksmingai naudotis teise kreiptis į teismą ir skatinti tarpusavio pasitikėjimą, kuris yra būtinas geram laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės veikimui, būtina teikti finansinę paramą kitų institucijų nei teisminės institucijos ir praktikuojantys teisininkai, taip pat pilietinės visuomenės organizacijų, padedančių siekti šių tikslų, veiklai;

| (14) | pagal SESV 67 straipsnį Sąjunga sukuria laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje gerbiamos pagrindinės teisės, o tai padeda užtikrinti
  visų asmenų
  teisė kreiptis į teismą
  nepatiriant diskriminacijos
  . Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas veiksmingai naudotis teise kreiptis į teismą ir skatinti tarpusavio pasitikėjimą, kuris yra būtinas geram laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės veikimui, būtina
  nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis
  teikti finansinę paramą kitų institucijų nei teisminės institucijos ir praktikuojantys teisininkai, taip pat pilietinės visuomenės organizacijų,
  įskaitant atstovaujančias nusikaltimų aukų teisėms,
  padedančių siekti šių tikslų, veiklai
  . Siekiant visiems užtikrinti teisę kreiptis į teismą, reikėtų visų pirma remti veiksmus, kuriais pažeidžiamiems asmenims, pavyzdžiui, vaikams, etninėms mažumoms, LGBTI asmenims, neįgaliesiems, neįgaliesiems, smurto dėl lyties aukoms ir kitų formų tarpasmeninio smurto aukoms ir prekybos žmonėmis aukoms bei migrantams, sudaromos sąlygos veiksmingai ir lygiomis teisėmis kreiptis į teismą, neatsižvelgiant į jų gyventojo statusą; |
| --- | --- |

(14)

pagal SESV 67 straipsnį Sąjunga sukuria laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje gerbiamos pagrindinės teisės, o tai padeda užtikrinti
  visų asmenų
  teisė kreiptis į teismą
  nepatiriant diskriminacijos
  . Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas veiksmingai naudotis teise kreiptis į teismą ir skatinti tarpusavio pasitikėjimą, kuris yra būtinas geram laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės veikimui, būtina
  nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis
  teikti finansinę paramą kitų institucijų nei teisminės institucijos ir praktikuojantys teisininkai, taip pat pilietinės visuomenės organizacijų,
  įskaitant atstovaujančias nusikaltimų aukų teisėms,
  padedančių siekti šių tikslų, veiklai
  . Siekiant visiems užtikrinti teisę kreiptis į teismą, reikėtų visų pirma remti veiksmus, kuriais pažeidžiamiems asmenims, pavyzdžiui, vaikams, etninėms mažumoms, LGBTI asmenims, neįgaliesiems, neįgaliesiems, smurto dėl lyties aukoms ir kitų formų tarpasmeninio smurto aukoms ir prekybos žmonėmis aukoms bei migrantams, sudaromos sąlygos veiksmingai ir lygiomis teisėmis kreiptis į teismą, neatsižvelgiant į jų gyventojo statusą;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | pagal SESV 8 ir 10 straipsnius įgyvendinant visus Programos veiksmus
  taip pat
  turėtų būti
  atsižvelgiama į moterų
  ir
  vyrų lygybės aspektą
  ir kovos su diskriminacija
  tikslus
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

pagal SESV 8 ir 10 straipsnius įgyvendinant visus Programos veiksmus
  taip pat
  turėtų būti
  atsižvelgiama į moterų
  ir
  vyrų lygybės aspektą
  ir kovos su diskriminacija
  tikslus
  ;

| (15) | pagal SESV 8 ir 10 straipsnius įgyvendinant visus Programos veiksmus turėtų būti
  taikomas horizontalus požiūris, siekiant skatinti lyčių lygybę,
  ir
  remiamas lyčių aspekto
  ir kovos su diskriminacija
  tikslų integravimas. Siekiant nustatyti, kaip programos veikloje siekiama tų tikslų, reikėtų užtikrinti nuolatinę stebėseną ir vertinimą; |
| --- | --- |

(15)

pagal SESV 8 ir 10 straipsnius įgyvendinant visus Programos veiksmus turėtų būti
  taikomas horizontalus požiūris, siekiant skatinti lyčių lygybę,
  ir
  remiamas lyčių aspekto
  ir kovos su diskriminacija
  tikslų integravimas. Siekiant nustatyti, kaip programos veikloje siekiama tų tikslų, reikėtų užtikrinti nuolatinę stebėseną ir vertinimą;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | veiksmais, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti prisidedama prie Europos teisingumo erdvės sukūrimo, tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimo ir tinklų kūrimo ir prie to, kad būtų tinkamai, darniai ir nuosekliai taikoma Sąjungos teisė. Finansavimo veikla taip pat turėtų prisidėti prie bendro Sąjungos vertybių supratimo, teisinės valstybės, geresnių žinių apie Sąjungos teisę ir politiką, padėti dalytis praktine patirtimi ir geriausia patirtimi naudojant visų susijusių suinteresuotųjų šalių teisminio bendradarbiavimo priemones, taip pat padėti kurti sąveikius skaitmeninius sprendimus, prisidedančius prie sklandaus ir veiksmingo tarpvalstybinio bendradarbiavimo, ir turėtų suteikti tvirtą analitinį pagrindą Sąjungos teisės ir politikos kūrimui, vykdymui ir tinkamam įgyvendinimui remti. Sąjungos intervencija leidžia vykdyti šią veiklą nuosekliai visoje Sąjungoje ir prisideda prie masto ekonomijos. Be to, Sąjunga gali geriau spręsti tarpvalstybinio pobūdžio klausimus nei pavienės valstybės narės, ir suteikti europinę platformą tarpusavio mokymuisi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

veiksmais, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti prisidedama prie Europos teisingumo erdvės sukūrimo, tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimo ir tinklų kūrimo ir prie to, kad būtų tinkamai, darniai ir nuosekliai taikoma Sąjungos teisė. Finansavimo veikla taip pat turėtų prisidėti prie bendro Sąjungos vertybių supratimo, teisinės valstybės, geresnių žinių apie Sąjungos teisę ir politiką, padėti dalytis praktine patirtimi ir geriausia patirtimi naudojant visų susijusių suinteresuotųjų šalių teisminio bendradarbiavimo priemones, taip pat padėti kurti sąveikius skaitmeninius sprendimus, prisidedančius prie sklandaus ir veiksmingo tarpvalstybinio bendradarbiavimo, ir turėtų suteikti tvirtą analitinį pagrindą Sąjungos teisės ir politikos kūrimui, vykdymui ir tinkamam įgyvendinimui remti. Sąjungos intervencija leidžia vykdyti šią veiklą nuosekliai visoje Sąjungoje ir prisideda prie masto ekonomijos. Be to, Sąjunga gali geriau spręsti tarpvalstybinio pobūdžio klausimus nei pavienės valstybės narės, ir suteikti europinę platformą tarpusavio mokymuisi;

| (16) | veiksmais, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti prisidedama prie Europos teisingumo erdvės sukūrimo,
  teisinės sistemos nepriklausomumo ir veiksmingumo didinimo,
  tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimo ir tinklų kūrimo
  , valstybių narių teisminių institucijų tarpusavio pasitikėjimo rėmimo
  ir prie to, kad būtų tinkamai, darniai ir nuosekliai taikoma Sąjungos teisė.
  Ypatingą dėmesį reikėtų skirti Sąjungos teisės aktų dėl lygybės taikymui ir geresniam įvairių Sąjungos aukų apsaugos priemonių įgyvendinimui ir koordinavimui.
  Finansavimo veikla taip pat turėtų prisidėti prie bendro Sąjungos vertybių supratimo, teisinės valstybės, geresnių žinių apie Sąjungos teisę ir politiką, padėti dalytis praktine patirtimi ir geriausia patirtimi naudojant visų susijusių suinteresuotųjų šalių teisminio bendradarbiavimo priemones, taip pat padėti kurti
  ir skatinti
  sąveikius skaitmeninius sprendimus, prisidedančius prie sklandaus ir veiksmingo tarpvalstybinio bendradarbiavimo, ir turėtų suteikti tvirtą analitinį pagrindą Sąjungos teisės ir politikos kūrimui, vykdymui ir tinkamam
  supratimui ir
  įgyvendinimui remti. Sąjungos intervencija leidžia vykdyti šią veiklą nuosekliai visoje Sąjungoje ir prisideda prie masto ekonomijos. Be to, Sąjunga gali geriau spręsti tarpvalstybinio pobūdžio klausimus nei pavienės valstybės narės, ir suteikti europinę platformą tarpusavio mokymuisi
  ir keitimuisi geriausios praktikos pavyzdžiais
  ; |
| --- | --- |

(16)

veiksmais, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti prisidedama prie Europos teisingumo erdvės sukūrimo,
  teisinės sistemos nepriklausomumo ir veiksmingumo didinimo,
  tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimo ir tinklų kūrimo
  , valstybių narių teisminių institucijų tarpusavio pasitikėjimo rėmimo
  ir prie to, kad būtų tinkamai, darniai ir nuosekliai taikoma Sąjungos teisė.
  Ypatingą dėmesį reikėtų skirti Sąjungos teisės aktų dėl lygybės taikymui ir geresniam įvairių Sąjungos aukų apsaugos priemonių įgyvendinimui ir koordinavimui.
  Finansavimo veikla taip pat turėtų prisidėti prie bendro Sąjungos vertybių supratimo, teisinės valstybės, geresnių žinių apie Sąjungos teisę ir politiką, padėti dalytis praktine patirtimi ir geriausia patirtimi naudojant visų susijusių suinteresuotųjų šalių teisminio bendradarbiavimo priemones, taip pat padėti kurti
  ir skatinti
  sąveikius skaitmeninius sprendimus, prisidedančius prie sklandaus ir veiksmingo tarpvalstybinio bendradarbiavimo, ir turėtų suteikti tvirtą analitinį pagrindą Sąjungos teisės ir politikos kūrimui, vykdymui ir tinkamam
  supratimui ir
  įgyvendinimui remti. Sąjungos intervencija leidžia vykdyti šią veiklą nuosekliai visoje Sąjungoje ir prisideda prie masto ekonomijos. Be to, Sąjunga gali geriau spręsti tarpvalstybinio pobūdžio klausimus nei pavienės valstybės narės, ir suteikti europinę platformą tarpusavio mokymuisi
  ir keitimuisi geriausios praktikos pavyzdžiais
  ;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | įgyvendinant Programą taip pat turėtų būti prisidedama prie bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis stiprinimo tais atvejais, kai Sąjungos teisė turi ekstrateritorinį taikymą, gerinti galimybes kreiptis į teismą ir padėti spręsti teismines ir procedūrines problemas, visų pirma prekybos žmonėmis, klimato kaitos ir įmonių verslo atsakomybės atvejais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

įgyvendinant Programą taip pat turėtų būti prisidedama prie bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis stiprinimo tais atvejais, kai Sąjungos teisė turi ekstrateritorinį taikymą, gerinti galimybes kreiptis į teismą ir padėti spręsti teismines ir procedūrines problemas, visų pirma prekybos žmonėmis, klimato kaitos ir įmonių verslo atsakomybės atvejais;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

16 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16b) | kaip pabrėžiama Europos Parlamento pranešime dėl Europos Komisijos parengtos 2017 m. teisingumo rezultatų suvestinės, lyčių pusiausvyros trūkumai, kalbant apie valstybių narių teisėjus ir teisminių institucijų darbuotojus, vis dar yra dideli ir yra visų pirma (bet ne tik) susiję su šiais aspektais: teisėjų moterų procentine dalimi aukštesnio lygmens teisminėse institucijose, asmenų skyrimo į pareigas skaidrumu, darbo ir su darbu nesusijusių pareigų derinimu ir mentorystės praktika. Todėl Programa turėtų remti mokymo veiklą, kuria būtų siekiama pašalinti šiuos trūkumus. Ši veikla, pavyzdžiui, gali būti pritaikyta moterims specialistėms, kurios yra valstybių narių teisėjos ir teisminių institucijų darbuotojos, arba, jei tinkama, moteriškos ir vyriškosios lyties specialistams, siekiant didinti visų susijusių darbuotojų informuotumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16b)

kaip pabrėžiama Europos Parlamento pranešime dėl Europos Komisijos parengtos 2017 m. teisingumo rezultatų suvestinės, lyčių pusiausvyros trūkumai, kalbant apie valstybių narių teisėjus ir teisminių institucijų darbuotojus, vis dar yra dideli ir yra visų pirma (bet ne tik) susiję su šiais aspektais: teisėjų moterų procentine dalimi aukštesnio lygmens teisminėse institucijose, asmenų skyrimo į pareigas skaidrumu, darbo ir su darbu nesusijusių pareigų derinimu ir mentorystės praktika. Todėl Programa turėtų remti mokymo veiklą, kuria būtų siekiama pašalinti šiuos trūkumus. Ši veikla, pavyzdžiui, gali būti pritaikyta moterims specialistėms, kurios yra valstybių narių teisėjos ir teisminių institucijų darbuotojos, arba, jei tinkama, moteriškos ir vyriškosios lyties specialistams, siekiant didinti visų susijusių darbuotojų informuotumą;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

16 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16c) | Sąjungos teisingumo sistema neužtikrina tinkamo teisingumo ir apsaugos moterims ir mergaitėms, taigi smurto dėl lyties aukoms nėra teikiama būtina parama. Tinkama apsauga ir parama taip pat neužtikrinama prekybos žmonėmis seksualinėms paslaugoms teikti aukoms, moterims pabėgėlėms ir migrantėms, LGBTIQ asmenims ir neįgaliesiems; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16c)

Sąjungos teisingumo sistema neužtikrina tinkamo teisingumo ir apsaugos moterims ir mergaitėms, taigi smurto dėl lyties aukoms nėra teikiama būtina parama. Tinkama apsauga ir parama taip pat neužtikrinama prekybos žmonėmis seksualinėms paslaugoms teikti aukoms, moterims pabėgėlėms ir migrantėms, LGBTIQ asmenims ir neįgaliesiems;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | Komisija turėtų užtikrinti bendrą nuoseklumą, papildomumą ir sinergiją su Sąjungos įstaigų, biurų ir agentūrų, pavyzdžiui, Eurojusto, „eu-LISA“ ir Europos prokuratūros, darbu, ir turėtų įvertinti kitų nacionalinių ir tarptautinių subjektų darbą srityse, kuriose taikoma Programa; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

Komisija turėtų užtikrinti bendrą nuoseklumą, papildomumą ir sinergiją su Sąjungos įstaigų, biurų ir agentūrų, pavyzdžiui, Eurojusto, „eu-LISA“ ir Europos prokuratūros, darbu, ir turėtų įvertinti kitų nacionalinių ir tarptautinių subjektų darbą srityse, kuriose taikoma Programa;

| (17) | Komisija turėtų užtikrinti bendrą nuoseklumą, papildomumą ir sinergiją su Sąjungos įstaigų, biurų ir agentūrų, pavyzdžiui, Eurojusto,
  FRA, OLAF,
  „eu-LISA“ ir Europos prokuratūros, darbu, ir turėtų įvertinti kitų nacionalinių ir tarptautinių subjektų darbą srityse, kuriose taikoma Programa
  , ir, prireikus, rekomenduojamus patobulinimus
  ; |
| --- | --- |

(17)

Komisija turėtų užtikrinti bendrą nuoseklumą, papildomumą ir sinergiją su Sąjungos įstaigų, biurų ir agentūrų, pavyzdžiui, Eurojusto,
  FRA, OLAF,
  „eu-LISA“ ir Europos prokuratūros, darbu, ir turėtų įvertinti kitų nacionalinių ir tarptautinių subjektų darbą srityse, kuriose taikoma Programa
  , ir, prireikus, rekomenduojamus patobulinimus
  ;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | būtina užtikrinti visų pagal Programą vykdomų veiksmų ir veiklos Europos
  pridėtinę vertę
  , jų papildomumą valstybių narių veiklai ir jų derėjimą su kita Sąjungos veikla. Siekiant užtikrinti veiksmingą Sąjungos bendrojo biudžeto lėšų paskirstymą, turėtų būti siekiama finansavimo programų, kuriomis remiamos glaudžiai susijusios politikos sritys,
  nuoseklumo, papildomumo ir sinergijos,
  visų pirma Teisingumo, teisių ir vertybių fondo
  programų,
  taigi
  kartu su
  Teisių ir vertybių
  programa
  , taip pat
  tarp
  Programos ir Bendrosios rinkos programos,
  Sienų valdymo
  ir
  Saugumo
  , visų pirma Prieglobsčio ir migracijos (PMIF) ir Vidaus saugumo fondų,
  Strateginės infrastruktūros
  , visų pirma Skaitmeninės Europos programos, programos „Erasmus +“, Bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos, Pasirengimo narystei pagalbos priemonės ir LIFE reglamento (13); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

būtina užtikrinti visų pagal Programą vykdomų veiksmų ir veiklos Europos
  pridėtinę vertę
  , jų papildomumą valstybių narių veiklai ir jų derėjimą su kita Sąjungos veikla. Siekiant užtikrinti veiksmingą Sąjungos bendrojo biudžeto lėšų paskirstymą, turėtų būti siekiama finansavimo programų, kuriomis remiamos glaudžiai susijusios politikos sritys,
  nuoseklumo, papildomumo ir sinergijos,
  visų pirma Teisingumo, teisių ir vertybių fondo
  programų,
  taigi
  kartu su
  Teisių ir vertybių
  programa
  , taip pat
  tarp
  Programos ir Bendrosios rinkos programos,
  Sienų valdymo
  ir
  Saugumo
  , visų pirma Prieglobsčio ir migracijos (PMIF) ir Vidaus saugumo fondų,
  Strateginės infrastruktūros
  , visų pirma Skaitmeninės Europos programos, programos „Erasmus +“, Bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos, Pasirengimo narystei pagalbos priemonės ir LIFE reglamento (13);

| (18) | būtina užtikrinti visų pagal
  Teisingumo
  programą vykdomų veiksmų ir veiklos
  perspektyvumą ir matomumą, pagrindinį
  Europos
  pridėtinės vertės ir patikimo finansų valdymo principą juos įgyvendinant
  , jų papildomumą valstybių narių veiklai ir jų derėjimą su kita Sąjungos veikla. Siekiant užtikrinti veiksmingą
  ir veiklos rezultatais pagrįstą
  Sąjungos bendrojo biudžeto lėšų paskirstymą, turėtų būti siekiama finansavimo programų, kuriomis remiamos glaudžiai susijusios politikos sritys, visų pirma Teisingumo, teisių ir vertybių fondo – taigi
  ir
  Teisių ir vertybių
  programos – aprėptyje
  , taip pat
  šios
  Programos ir Bendrosios rinkos programos,
  politikos sričių „Sienų valdymas“
  ir
  „Saugumas“
  , visų pirma Prieglobsčio ir migracijos (PMIF) ir Vidaus saugumo fondų,
  politikos srities „Strateginė infrastruktūra“
  , visų pirma Skaitmeninės Europos programos
  , „Europos socialinio fondo +“
  , programos „Erasmus +“, Bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos, Pasirengimo narystei pagalbos priemonės ir LIFE reglamento (13)

  nuoseklumo, papildomumo ir sinergijos. Teisingumo programa turėtų nedaryti poveikio Sąjungos teisės aktams ir politikos priemonėms, susijusiems su Sąjungos biudžeto apsauga tais atvejais, kai esama visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, ir šie aktai ir priemonės turėtų papildyti Teisingumo programos įgyvendinimą
  ; |
| --- | --- |

(18)

būtina užtikrinti visų pagal
  Teisingumo
  programą vykdomų veiksmų ir veiklos
  perspektyvumą ir matomumą, pagrindinį
  Europos
  pridėtinės vertės ir patikimo finansų valdymo principą juos įgyvendinant
  , jų papildomumą valstybių narių veiklai ir jų derėjimą su kita Sąjungos veikla. Siekiant užtikrinti veiksmingą
  ir veiklos rezultatais pagrįstą
  Sąjungos bendrojo biudžeto lėšų paskirstymą, turėtų būti siekiama finansavimo programų, kuriomis remiamos glaudžiai susijusios politikos sritys, visų pirma Teisingumo, teisių ir vertybių fondo – taigi
  ir
  Teisių ir vertybių
  programos – aprėptyje
  , taip pat
  šios
  Programos ir Bendrosios rinkos programos,
  politikos sričių „Sienų valdymas“
  ir
  „Saugumas“
  , visų pirma Prieglobsčio ir migracijos (PMIF) ir Vidaus saugumo fondų,
  politikos srities „Strateginė infrastruktūra“
  , visų pirma Skaitmeninės Europos programos
  , „Europos socialinio fondo +“
  , programos „Erasmus +“, Bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos, Pasirengimo narystei pagalbos priemonės ir LIFE reglamento (13)

  nuoseklumo, papildomumo ir sinergijos. Teisingumo programa turėtų nedaryti poveikio Sąjungos teisės aktams ir politikos priemonėms, susijusiems su Sąjungos biudžeto apsauga tais atvejais, kai esama visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, ir šie aktai ir priemonės turėtų papildyti Teisingumo programos įgyvendinimą
  ;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

19 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19a) | mechanizmai, kuriais užtikrinamas Sąjungos finansavimo politikos ir Sąjungos vertybių ryšys, turėtų būti dar labiau patobulinti, kad Komisija galėtų pasiūlyti Tarybai pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybei narei skirtus išteklius perskirti Programai, kai tai valstybei narei taikomos procedūros, susijusios su Sąjungos vertybėmis. Visapusiškas Sąjungos demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmas turėtų užtikrinti nuolatinę ir vienodą visų valstybių narių peržiūrą, kad būtų gauta informacija, kurios reikia siekiant aktyvuoti priemones, susijusias su visuotiniais Sąjungos vertybių laikymosi trūkumais tose valstybėse narėse. Siekiant užtikrinti vienodą įgyvendinimą ir atsižvelgiant į nustatomų priemonių finansinio poveikio mastą, Tarybai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai ir ji turėtų imtis veiksmų remdamasi Komisijos pasiūlymu. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas priimti sprendimus, reikalingus rezultatyviems veiksmams užtikrinti, turėtų būti taikoma atvirkštinės kvalifikuotos balsų daugumos taisyklė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19a)

mechanizmai, kuriais užtikrinamas Sąjungos finansavimo politikos ir Sąjungos vertybių ryšys, turėtų būti dar labiau patobulinti, kad Komisija galėtų pasiūlyti Tarybai pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybei narei skirtus išteklius perskirti Programai, kai tai valstybei narei taikomos procedūros, susijusios su Sąjungos vertybėmis. Visapusiškas Sąjungos demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmas turėtų užtikrinti nuolatinę ir vienodą visų valstybių narių peržiūrą, kad būtų gauta informacija, kurios reikia siekiant aktyvuoti priemones, susijusias su visuotiniais Sąjungos vertybių laikymosi trūkumais tose valstybėse narėse. Siekiant užtikrinti vienodą įgyvendinimą ir atsižvelgiant į nustatomų priemonių finansinio poveikio mastą, Tarybai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai ir ji turėtų imtis veiksmų remdamasi Komisijos pasiūlymu. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas priimti sprendimus, reikalingus rezultatyviems veiksmams užtikrinti, turėtų būti taikoma atvirkštinės kvalifikuotos balsų daugumos taisyklė;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

19 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19b) | svarbu, kad būtų užtikrintas patikimas Programos finansų valdymas ir kad ji būtų įgyvendinama kuo veiksmingiau ir vartotojui priimtiniausiu būdu, tuo pačiu metu užtikrinant teisinį tikrumą ir programos prieinamumą visiems dalyviams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19b)

svarbu, kad būtų užtikrintas patikimas Programos finansų valdymas ir kad ji būtų įgyvendinama kuo veiksmingiau ir vartotojui priimtiniausiu būdu, tuo pačiu metu užtikrinant teisinį tikrumą ir programos prieinamumą visiems dalyviams;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

19 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19c) | geresnis įgyvendinimas ir išlaidų kokybė turėtų būti pagrindiniai principai, kuriais vadovaujantis būtų siekiama šios Programos tikslų, kartu užtikrinant geriausią finansinių išteklių panaudojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19c)

geresnis įgyvendinimas ir išlaidų kokybė turėtų būti pagrindiniai principai, kuriais vadovaujantis būtų siekiama šios Programos tikslų, kartu užtikrinant geriausią finansinių išteklių panaudojimą;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | šiai programai taikomas Reglamentas (ES, Euratomas) [the new FR] (toliau – Finansinis reglamentas). Jame nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu vykdymu, finansinėmis priemonėmis ir biudžeto garantijomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

šiai programai taikomas Reglamentas (ES, Euratomas) [the new FR] (toliau – Finansinis reglamentas). Jame nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu vykdymu, finansinėmis priemonėmis ir biudžeto garantijomis;

| (20) | šiai Programai taikomas Reglamentas (ES, Euratomas) [the new FR] (toliau – Finansinis reglamentas). Jame nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu vykdymu, finansinėmis priemonėmis ir biudžeto garantijomis
  , ir reikalaujama visiško išteklių naudojimo skaidrumo, patikimo finansų valdymo ir apdairaus išteklių naudojimo. Įgyvendinant šią Programą visų pirma turėtų būti diegiamos ir toliau stiprinamos taisyklės dėl galimybės skirti finansavimą vietos, regioninėms, nacionalinėms ir tarpvalstybinėms pilietinės visuomenės organizacijoms suteikiant daugiametes dotacijas veiklai ir pakopines dotacijas, taikant nuostatas, kuriomis užtikrinamos greitos ir lanksčios dotacijų skyrimo procedūros, pvz., dvietapė paraiškų teikimo procedūra, patogias naudoti paraiškų ir ataskaitų teikimo procedūras. Bendro finansavimo kriterijai turėtų apimti savanorišką darbą; |
| --- | --- |

(20)

šiai Programai taikomas Reglamentas (ES, Euratomas) [the new FR] (toliau – Finansinis reglamentas). Jame nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu vykdymu, finansinėmis priemonėmis ir biudžeto garantijomis
  , ir reikalaujama visiško išteklių naudojimo skaidrumo, patikimo finansų valdymo ir apdairaus išteklių naudojimo. Įgyvendinant šią Programą visų pirma turėtų būti diegiamos ir toliau stiprinamos taisyklės dėl galimybės skirti finansavimą vietos, regioninėms, nacionalinėms ir tarpvalstybinėms pilietinės visuomenės organizacijoms suteikiant daugiametes dotacijas veiklai ir pakopines dotacijas, taikant nuostatas, kuriomis užtikrinamos greitos ir lanksčios dotacijų skyrimo procedūros, pvz., dvietapė paraiškų teikimo procedūra, patogias naudoti paraiškų ir ataskaitų teikimo procedūras. Bendro finansavimo kriterijai turėtų apimti savanorišką darbą;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir gauti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Be kita ko, reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas ir
  vieneto įkainius
  , taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir gauti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Be kita ko, reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas ir
  vieneto įkainius
  , taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje;

| (21) | finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir gauti
  norimų
  rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą
  , atitinkamų suinteresuotųjų šalių ir tikslinių paramos gavėjų dydį bei pajėgumus
  ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Be kita ko, reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas
  , vieneto įkainius
  ir
  pakopines dotacijas
  , taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(21)

finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir gauti
  norimų
  rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą
  , atitinkamų suinteresuotųjų šalių ir tikslinių paramos gavėjų dydį bei pajėgumus
  ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Be kita ko, reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas
  , vieneto įkainius
  ir
  pakopines dotacijas
  , taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (15), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (16), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (17) ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 (18) Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF)
  gali
  atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra
  gali
  tirti sukčiavimo ir kitų nusikalstamų veikų atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (19), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (15), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (16), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (17) ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 (18) Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF)
  gali
  atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra
  gali
  tirti sukčiavimo ir kitų nusikalstamų veikų atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (19), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises;

| (22) | pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (15), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (16), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (17) ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 (18) Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant
  visišką Programos finansavimo ir atrankos procedūrų skaidrumą,
  pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF)
  turėtų
  atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra
  turėtų
  tirti sukčiavimo ir kitų nusikalstamų veikų atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (19), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises; |
| --- | --- |

(22)

pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (15), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (16), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (17) ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 (18) Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant
  visišką Programos finansavimo ir atrankos procedūrų skaidrumą,
  pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF)
  turėtų
  atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra
  turėtų
  tirti sukčiavimo ir kitų nusikalstamų veikų atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (19), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose pagal EEE susitarime nustatytą bendradarbiavimo sistemą, pagal kurią dalyvavimas įgyvendinant šias programas nustatomas pagal tą susitarimą priimamu sprendimu. Trečiosios valstybės taip pat gali dalyvauti remdamosi kitomis teisinėmis priemonėmis. Tam, kad šiuo reglamentu būtų suteiktos reikiamos teisės ir prieiga atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus, turėtų būti įtraukta konkreti nuostata; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose pagal EEE susitarime nustatytą bendradarbiavimo sistemą, pagal kurią dalyvavimas įgyvendinant šias programas nustatomas pagal tą susitarimą priimamu sprendimu. Trečiosios valstybės taip pat gali dalyvauti remdamosi kitomis teisinėmis priemonėmis. Tam, kad šiuo reglamentu būtų suteiktos reikiamos teisės ir prieiga atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus, turėtų būti įtraukta konkreti nuostata;

| (23) | trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose pagal EEE susitarime nustatytą bendradarbiavimo sistemą, pagal kurią dalyvavimas įgyvendinant šias programas nustatomas pagal tą susitarimą priimamu sprendimu. Trečiosios valstybės taip pat gali dalyvauti remdamosi kitomis teisinėmis priemonėmis. Tam, kad šiuo reglamentu būtų suteiktos reikiamos teisės ir prieiga atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui,
  žmogaus teisių įstaigoms ir tinklams, įskaitant nacionalines institucijas, atsakingas už žmogaus teisių apsaugą kiekvienoje valstybėje narėje, įstaigoms ir tinklams, atsakingiems už nediskriminavimo ir lygybės politiką, ombudsmenams, Europos pagrindinių teisių agentūrai (FRA),
  Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus
  ir stiprinti savo sąveiką ir bendradarbiavimą
  , turėtų būti įtraukta konkreti nuostata.
  Joje taip pat turėtų būti leidžiama dalyvauti trečiosioms šalims, ypač kai jų dalyvavimas padeda siekti Programos tikslų, atkreipiant dėmesį į tai, ar laikomasi tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendrųjų principų ir sąlygų, nustatytų atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose; |
| --- | --- |

(23)

trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose pagal EEE susitarime nustatytą bendradarbiavimo sistemą, pagal kurią dalyvavimas įgyvendinant šias programas nustatomas pagal tą susitarimą priimamu sprendimu. Trečiosios valstybės taip pat gali dalyvauti remdamosi kitomis teisinėmis priemonėmis. Tam, kad šiuo reglamentu būtų suteiktos reikiamos teisės ir prieiga atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui,
  žmogaus teisių įstaigoms ir tinklams, įskaitant nacionalines institucijas, atsakingas už žmogaus teisių apsaugą kiekvienoje valstybėje narėje, įstaigoms ir tinklams, atsakingiems už nediskriminavimo ir lygybės politiką, ombudsmenams, Europos pagrindinių teisių agentūrai (FRA),
  Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus
  ir stiprinti savo sąveiką ir bendradarbiavimą
  , turėtų būti įtraukta konkreti nuostata.
  Joje taip pat turėtų būti leidžiama dalyvauti trečiosioms šalims, ypač kai jų dalyvavimas padeda siekti Programos tikslų, atkreipiant dėmesį į tai, ar laikomasi tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendrųjų principų ir sąlygų, nustatytų atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

24 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (24a) | pasiūlymu dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų siekiama parengti Sąjungą, kad ji galėtų geriau apsaugoti savo biudžetą, kai teisinės valstybės principo trūkumai kenkia ar gali pakenkti patikimam finansų valdymui ar Sąjungos finansiniams interesams. Jis turėtų papildyti Teisingumo programą, kurios vaidmuo yra kitoks, t. y. toliau remti Europos teisingumo erdvės, kuri grindžiama teisinės valstybės principu ir tarpusavio pasitikėjimu, kūrimą ir užtikrinti, kad žmonės galėtų naudotis savo teisėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24a)

pasiūlymu dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų siekiama parengti Sąjungą, kad ji galėtų geriau apsaugoti savo biudžetą, kai teisinės valstybės principo trūkumai kenkia ar gali pakenkti patikimam finansų valdymui ar Sąjungos finansiniams interesams. Jis turėtų papildyti Teisingumo programą, kurios vaidmuo yra kitoks, t. y. toliau remti Europos teisingumo erdvės, kuri grindžiama teisinės valstybės principu ir tarpusavio pasitikėjimu, kūrimą ir užtikrinti, kad žmonės galėtų naudotis savo teisėmis;

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | pagal [Tarybos sprendimo 2013/755/ES (1) 94 straipsnį] užjūrio šalyse bei teritorijose įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

pagal [Tarybos sprendimo 2013/755/ES (1) 94 straipsnį] užjūrio šalyse bei teritorijose įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi;

| (25) | pagal [Tarybos sprendimo 2013/755/ES (1) 94 straipsnį] užjūrio šalyse bei teritorijose įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi.
  Programa labai svarbu užtikrinti, kad tokie asmenys ir subjektai būtų pakankamai informuoti apie jų teisę gauti finansavimą; |
| --- | --- |

(25)

pagal [Tarybos sprendimo 2013/755/ES (1) 94 straipsnį] užjūrio šalyse bei teritorijose įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi.
  Programa labai svarbu užtikrinti, kad tokie asmenys ir subjektai būtų pakankamai informuoti apie jų teisę gauti finansavimą;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

25 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (25a) | Programa turėtų būti prisidedama prie Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimo siekti darnaus vystymosi tikslų įvykdymo, atsižvelgiant į jų svarbą ir aktualumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25a)

Programa turėtų būti prisidedama prie Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimo siekti darnaus vystymosi tikslų įvykdymo, atsižvelgiant į jų svarbą ir aktualumą;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

27 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (27) | vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti šią Programą remiantis informacija, surinkta laikantis specialių stebėsenos reikalavimų, tačiau drauge vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma
  valstybėms narėms
  .
  Šie reikalavimai
  ,
  prireikus
  ,
  kaip Programos poveikio vietoje vertinimo pagrindą gali apimti išmatuojamus rodiklius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27)

vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti šią Programą remiantis informacija, surinkta laikantis specialių stebėsenos reikalavimų, tačiau drauge vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma
  valstybėms narėms
  .
  Šie reikalavimai
  ,
  prireikus
  ,
  kaip Programos poveikio vietoje vertinimo pagrindą gali apimti išmatuojamus rodiklius;

| (27) | vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti šią Programą remiantis informacija, surinkta laikantis specialių stebėsenos reikalavimų, tačiau drauge vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma
  Programos paramos gavėjams
  .
  Į šiuos reikalavimus
  ,
  kai įmanoma
  ,
  turėtų būti įtraukti išmatuojamieji rodikliai, kuriuos taikant būtų vertinamas programos poveikis vietoje, |
| --- | --- |

(27)

vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti šią Programą remiantis informacija, surinkta laikantis specialių stebėsenos reikalavimų, tačiau drauge vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma
  Programos paramos gavėjams
  .
  Į šiuos reikalavimus
  ,
  kai įmanoma
  ,
  turėtų būti įtraukti išmatuojamieji rodikliai, kuriuos taikant būtų vertinamas programos poveikis vietoje,

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jame nustatomi Programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės. | Jame nustatomi Programos tikslai, 2021 
  m. sausio 1 d.
   – 2027 m
  . gruodžio 31 d
  . biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Jame nustatomi Programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

Jame nustatomi Programos tikslai, 2021 
  m. sausio 1 d.
   – 2027 m
  . gruodžio 31 d
  . biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | teisėjai ir teisminių institucijų darbuotojai – teisėjai, prokurorai ir teismų darbuotojai, taip pat kiti su teismų sistema susiję teisingumo srities specialistai, pavyzdžiui, advokatai, notarai, antstoliai ar vykdymą užtikrinantys pareigūnai, nemokumo specialistai, tarpininkai, teismo vertėjai žodžiu ir raštu, teismo ekspertai, kalėjimų darbuotojai ir probuotojai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.

teisėjai ir teisminių institucijų darbuotojai – teisėjai, prokurorai ir teismų darbuotojai, taip pat kiti su teismų sistema susiję teisingumo srities specialistai, pavyzdžiui, advokatai, notarai, antstoliai ar vykdymą užtikrinantys pareigūnai, nemokumo specialistai, tarpininkai, teismo vertėjai žodžiu ir raštu, teismo ekspertai, kalėjimų darbuotojai ir probuotojai.

| 1. | teisėjai ir teisminių institucijų darbuotojai – teisėjai, prokurorai ir teismų darbuotojai, taip pat kiti su teismų sistema susiję teisingumo srities specialistai, pavyzdžiui, advokatai,
  prokuratūros teisininkai,
  notarai, antstoliai ar vykdymą užtikrinantys pareigūnai, nemokumo specialistai, tarpininkai, teismo vertėjai žodžiu ir raštu, teismo ekspertai, kalėjimų darbuotojai ir probuotojai. |
| --- | --- |

1.

teisėjai ir teisminių institucijų darbuotojai – teisėjai, prokurorai ir teismų darbuotojai, taip pat kiti su teismų sistema susiję teisingumo srities specialistai, pavyzdžiui, advokatai,
  prokuratūros teisininkai,
  notarai, antstoliai ar vykdymą užtikrinantys pareigūnai, nemokumo specialistai, tarpininkai, teismo vertėjai žodžiu ir raštu, teismo ekspertai, kalėjimų darbuotojai ir probuotojai.

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bendrasis Programos tikslas – prisidėti prie tolesnės
  teisine valstybe
  , tarpusavio pripažinimu ir pasitikėjimu
  grindžiamos Europos teisingumo erdvės plėtros
  . | 1.   Bendrasis Programos tikslas – prisidėti prie tolesnės
  Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės plėtros remiantis teisinės valstybės principu, įskaitant teisėjų nepriklausomumą ir teisingumo nešališkumą
  , tarpusavio pripažinimu ir pasitikėjimu
  ir tarpvalstybiniu bendradarbiavimu, tokiu būdu prisidedant ir prie demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių raidos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Bendrasis Programos tikslas – prisidėti prie tolesnės
  teisine valstybe
  , tarpusavio pripažinimu ir pasitikėjimu
  grindžiamos Europos teisingumo erdvės plėtros
  .

1.   Bendrasis Programos tikslas – prisidėti prie tolesnės
  Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės plėtros remiantis teisinės valstybės principu, įskaitant teisėjų nepriklausomumą ir teisingumo nešališkumą
  , tarpusavio pripažinimu ir pasitikėjimu
  ir tarpvalstybiniu bendradarbiavimu, tokiu būdu prisidedant ir prie demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių raidos
  .

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

3 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Programa siekiama šių konkrečių tikslų, kurie išsamiau aprašyti I priede: | 2.   Konkretūs programos tikslai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Programa siekiama šių konkrečių tikslų, kurie išsamiau aprašyti I priede:

2.   Konkretūs programos tikslai:

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies a punktas

3 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | palengvinti
  ir remti teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose ir
  skatinti teisinę valstybę
  , be kita ko, remiant pastangas didinti nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumą
  ir užtikrinti
  sprendimų vykdymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

palengvinti
  ir remti teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose ir
  skatinti teisinę valstybę
  , be kita ko, remiant pastangas didinti nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumą
  ir užtikrinti
  sprendimų vykdymą;

palengvinti

skatinti teisinę valstybę

ir užtikrinti

| a) | laikantis demokratijos principų ir paisant pagrindinių teisių, palengvinti
  ir remti teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose
  , įskaitant bendradarbiavimą už Sąjungos ribų eksteritorialaus Sąjungos teisės taikymo atvejais, geriau užtikrinti fizinių
  ir
  juridinių asmenų teisę kreiptis į teismą ir puoselėti teisinės valstybės ir teismų nepriklausomumo principus
  , be kita ko, remiant pastangas didinti nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumą
  , tinkamą teismo
  sprendimų vykdymą
  ir nukentėjusiųjų apsaugą
  ; |
| --- | --- |

a)

laikantis demokratijos principų ir paisant pagrindinių teisių, palengvinti
  ir remti teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose
  , įskaitant bendradarbiavimą už Sąjungos ribų eksteritorialaus Sąjungos teisės taikymo atvejais, geriau užtikrinti fizinių
  ir
  juridinių asmenų teisę kreiptis į teismą ir puoselėti teisinės valstybės ir teismų nepriklausomumo principus
  , be kita ko, remiant pastangas didinti nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumą
  , tinkamą teismo
  sprendimų vykdymą
  ir nukentėjusiųjų apsaugą
  ;

laikantis demokratijos principų ir paisant pagrindinių teisių, palengvinti

, įskaitant bendradarbiavimą už Sąjungos ribų eksteritorialaus Sąjungos teisės taikymo atvejais, geriau užtikrinti fizinių

juridinių asmenų teisę kreiptis į teismą ir puoselėti teisinės valstybės ir teismų nepriklausomumo principus

, tinkamą teismo

ir nukentėjusiųjų apsaugą

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies b punktas

3 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | remti ir skatinti teisėjų mokymą, siekiant puoselėti bendrą teisinę, teisminę ir teisinės valstybės kultūrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

remti ir skatinti teisėjų mokymą, siekiant puoselėti bendrą teisinę, teisminę ir teisinės valstybės kultūrą;

| b) | remti ir skatinti
  nacionalinius ir tarptautinius
  teisėjų
  mokymus, įskaitant teisinės terminologijos
  mokymą, siekiant puoselėti bendrą teisinę, teisminę ir teisinės valstybės kultūrą
  , taip pat nuoseklų ir veiksmingą Sąjungos teisinių priemonių tarpusavio pripažinimo ir procedūrinių garantijų srityse įgyvendinimą. Rengiant tokius mokymus atsižvelgiama į lyčių aspektą, į vaikų ir neįgaliųjų poreikius, atitinkamais atvejais orientuojamasi į nukentėjusiuosius ir, jei taikytina, atsižvelgiama į civilinę ir baudžiamąją teisę ir, kai taikytina, į administracinę teisę, pagrindines teises, taip pat į kovą su terorizmu ir radikalėjimu
  ; |
| --- | --- |

b)

remti ir skatinti
  nacionalinius ir tarptautinius
  teisėjų
  mokymus, įskaitant teisinės terminologijos
  mokymą, siekiant puoselėti bendrą teisinę, teisminę ir teisinės valstybės kultūrą
  , taip pat nuoseklų ir veiksmingą Sąjungos teisinių priemonių tarpusavio pripažinimo ir procedūrinių garantijų srityse įgyvendinimą. Rengiant tokius mokymus atsižvelgiama į lyčių aspektą, į vaikų ir neįgaliųjų poreikius, atitinkamais atvejais orientuojamasi į nukentėjusiuosius ir, jei taikytina, atsižvelgiama į civilinę ir baudžiamąją teisę ir, kai taikytina, į administracinę teisę, pagrindines teises, taip pat į kovą su terorizmu ir radikalėjimu
  ;

nacionalinius ir tarptautinius

mokymus, įskaitant teisinės terminologijos

, taip pat nuoseklų ir veiksmingą Sąjungos teisinių priemonių tarpusavio pripažinimo ir procedūrinių garantijų srityse įgyvendinimą. Rengiant tokius mokymus atsižvelgiama į lyčių aspektą, į vaikų ir neįgaliųjų poreikius, atitinkamais atvejais orientuojamasi į nukentėjusiuosius ir, jei taikytina, atsižvelgiama į civilinę ir baudžiamąją teisę ir, kai taikytina, į administracinę teisę, pagrindines teises, taip pat į kovą su terorizmu ir radikalėjimu

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies c punktas

3 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | sudaryti palankesnes sąlygas visiems veiksmingai naudotis teise kreiptis į teismą ir užtikrinti veiksmingą teisių gynimą, be kita ko, elektroninėmis priemonėmis, skatinant veiksmingas civilines ir
  baudžiamąsias
  procedūras bei skatinant ir remiant nusikaltimų aukų teises, taip pat procesines įtariamųjų ir kaltinamųjų teises baudžiamosiose bylose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

sudaryti palankesnes sąlygas visiems veiksmingai naudotis teise kreiptis į teismą ir užtikrinti veiksmingą teisių gynimą, be kita ko, elektroninėmis priemonėmis, skatinant veiksmingas civilines ir
  baudžiamąsias
  procedūras bei skatinant ir remiant nusikaltimų aukų teises, taip pat procesines įtariamųjų ir kaltinamųjų teises baudžiamosiose bylose.

baudžiamąsias

| c) | sudaryti palankesnes
  ir nediskriminacines
  sąlygas visiems veiksmingai naudotis teise kreiptis į teismą
  , pabrėžiant nelygybę ir diskriminaciją bet kokiu pagrindu, pvz., Chartijos 21 straipsnyje nurodytais pagrindais,
  ir užtikrinti veiksmingą teisių gynimą, be kita ko, elektroninėmis priemonėmis
  (e. teisingumas)
  , skatinant veiksmingas civilines
  , baudžiamąsias
  ir
  , kai taikytina, administracines
  procedūras bei skatinant ir remiant
  visų
  nusikaltimų aukų teises, taip pat procesines įtariamųjų ir kaltinamųjų teises baudžiamosiose bylose
  , ypatingą dėmesį skiriant vaikams ir moterims
  . |
| --- | --- |

c)

sudaryti palankesnes
  ir nediskriminacines
  sąlygas visiems veiksmingai naudotis teise kreiptis į teismą
  , pabrėžiant nelygybę ir diskriminaciją bet kokiu pagrindu, pvz., Chartijos 21 straipsnyje nurodytais pagrindais,
  ir užtikrinti veiksmingą teisių gynimą, be kita ko, elektroninėmis priemonėmis
  (e. teisingumas)
  , skatinant veiksmingas civilines
  , baudžiamąsias
  ir
  , kai taikytina, administracines
  procedūras bei skatinant ir remiant
  visų
  nusikaltimų aukų teises, taip pat procesines įtariamųjų ir kaltinamųjų teises baudžiamosiose bylose
  , ypatingą dėmesį skiriant vaikams ir moterims
  .

ir nediskriminacines

, pabrėžiant nelygybę ir diskriminaciją bet kokiu pagrindu, pvz., Chartijos 21 straipsnyje nurodytais pagrindais,

(e. teisingumas)

, baudžiamąsias

, kai taikytina, administracines

visų

, ypatingą dėmesį skiriant vaikams ir moterims

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

3 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | skatinti su narkotikais susijusių mokslinių tyrimų praktinį taikymą, remti pilietinės visuomenės organizacijas, plėsti šios srities žinių bazę ir kurti naujoviškus būdus, kaip kovoti su naujų psichoaktyviųjų medžiagų plitimo ir neteisėtos prekybos žmonėmis ir prekėmis reiškiniais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

skatinti su narkotikais susijusių mokslinių tyrimų praktinį taikymą, remti pilietinės visuomenės organizacijas, plėsti šios srities žinių bazę ir kurti naujoviškus būdus, kaip kovoti su naujų psichoaktyviųjų medžiagų plitimo ir neteisėtos prekybos žmonėmis ir prekėmis reiškiniais.

skatinti su narkotikais susijusių mokslinių tyrimų praktinį taikymą, remti pilietinės visuomenės organizacijas, plėsti šios srities žinių bazę ir kurti naujoviškus būdus, kaip kovoti su naujų psichoaktyviųjų medžiagų plitimo ir neteisėtos prekybos žmonėmis ir prekėmis reiškiniais.

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 a dalis (nauja)

3 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Įgyvendinant visus Programos veiksmus, kaip horizontalaus tikslo siekiama remti ir skatinti lygių teisių ir nediskriminavimo principo, įtvirtinto Chartijos 21 straipsnyje, apsaugą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Įgyvendinant visus Programos veiksmus, kaip horizontalaus tikslo siekiama remti ir skatinti lygių teisių ir nediskriminavimo principo, įtvirtinto Chartijos 21 straipsnyje, apsaugą.

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Programos
  įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra
  [
  305 000 000 ] EUR dabartinėmis kainomis. | 1.   
  Pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 17 punktą [nuoroda turi būti atitinkamai atnaujinta pagal naująjį tarpinstitucinį susitarimą], Programos
  įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas
  , kuris
  yra
  svarbiausias orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai metinės biudžeto procedūros metu, yra 316 000 000  EUR 2018 m. kainomis (356 000 000  EUR
  dabartinėmis kainomis). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Programos
  įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra
  [
  305 000 000 ] EUR dabartinėmis kainomis.

1.   
  Pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 17 punktą [nuoroda turi būti atitinkamai atnaujinta pagal naująjį tarpinstitucinį susitarimą], Programos
  įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas
  , kuris
  yra
  svarbiausias orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai metinės biudžeto procedūros metu, yra 316 000 000  EUR 2018 m. kainomis (356 000 000  EUR
  dabartinėmis kainomis).

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 a dalis (nauja)

4 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Su lyčių lygybės skatinimu susijusiems veiksmams skirtas biudžetas nurodomas kasmet. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Su lyčių lygybės skatinimu susijusiems veiksmams skirtas biudžetas nurodomas kasmet.

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 dalis

4 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai valstybių narių prašymu gali būti perskirti Programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a 
  punktą arba netiesiogiai pagal 62 straipsnio 1 dalies c
  punktą. Kai įmanoma, tie ištekliai panaudojami atitinkamos valstybės narės labui. | 4.   Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai valstybių narių prašymu
  arba Komisijos prašymu
  gali būti perskirti Programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a punktą. Kai įmanoma, tie ištekliai panaudojami atitinkamos valstybės narės labui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai valstybių narių prašymu gali būti perskirti Programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a 
  punktą arba netiesiogiai pagal 62 straipsnio 1 dalies c
  punktą. Kai įmanoma, tie ištekliai panaudojami atitinkamos valstybės narės labui.

4.   Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai valstybių narių prašymu
  arba Komisijos prašymu
  gali būti perskirti Programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a punktą. Kai įmanoma, tie ištekliai panaudojami atitinkamos valstybės narės labui.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Pagal Programą gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas. | 2.   Pagal Programą gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas
  , visų pirma teikiant dotacijas veiksmams ir metines bei daugiametes dotacijas veiklai. Finansavimas įgyvendinamas užtikrinant patikimą finansų valdymą, apdairų viešųjų lėšų naudojimą, mažą administracinę naštą Programos vykdytojui ir paramos gavėjams, taip pat galimybę potencialiems paramos gavėjams pasinaudoti Programos lėšomis. Gali būti naudojamos vienkartinės išmokos, vieneto įkainiai, fiksuotosios normos, pakopinės dotacijos ir finansinė parama trečiosioms šalims. Leidžiamas bendras finansavimas nepiniginiais įnašais ir jo gali būti atsisakyta riboto papildomo finansavimo atvejais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Pagal Programą gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas.

2.   Pagal Programą gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas
  , visų pirma teikiant dotacijas veiksmams ir metines bei daugiametes dotacijas veiklai. Finansavimas įgyvendinamas užtikrinant patikimą finansų valdymą, apdairų viešųjų lėšų naudojimą, mažą administracinę naštą Programos vykdytojui ir paramos gavėjams, taip pat galimybę potencialiems paramos gavėjams pasinaudoti Programos lėšomis. Gali būti naudojamos vienkartinės išmokos, vieneto įkainiai, fiksuotosios normos, pakopinės dotacijos ir finansinė parama trečiosioms šalims. Leidžiamas bendras finansavimas nepiniginiais įnašais ir jo gali būti atsisakyta riboto papildomo finansavimo atvejais.

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnis

7 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7 straipsnis | 7 straipsnis |
| Veiksmų rūšys | Veiksmų rūšys |
| Pagal šį reglamentą gali būti finansuojami veiksmai, kuriais prisidedama prie 3 straipsnyje nurodyto konkretaus tikslo įgyvendinimo. Visų pirma reikalavimus gauti finansavimą atitinka
  I priede išvardytos
  veiklos rūšys. | Pagal šį reglamentą gali būti finansuojami veiksmai, kuriais prisidedama prie 3 straipsnyje nurodyto konkretaus tikslo įgyvendinimo. Visų pirma, reikalavimus gauti finansavimą atitinka
  šios
  veiklos rūšys: |
| | 1) | informuotumo didinimas, informacijos sklaida, siekiant pagerinti žinias apie Sąjungos politiką ir Sąjungos teisę, įskaitant materialinę ir procesinę teisę, teisminio bendradarbiavimo priemones, susijusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, taip pat lyginamąją teisę ir Europos bei tarptautinius standartus, visų pirma skiriant dėmesį supratimo apie daugiadalykines, skirtingų dalykų ir tarpdalykines teisės sritis, pvz., prekybos ir žmogaus teisių, didinimui bei tam, kaip palengvinti ginčų sprendimą už teritorijos ribų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7 straipsnis

7 straipsnis

Veiksmų rūšys

Veiksmų rūšys

Pagal šį reglamentą gali būti finansuojami veiksmai, kuriais prisidedama prie 3 straipsnyje nurodyto konkretaus tikslo įgyvendinimo. Visų pirma reikalavimus gauti finansavimą atitinka
  I priede išvardytos
  veiklos rūšys.

I priede išvardytos

Pagal šį reglamentą gali būti finansuojami veiksmai, kuriais prisidedama prie 3 straipsnyje nurodyto konkretaus tikslo įgyvendinimo. Visų pirma, reikalavimus gauti finansavimą atitinka
  šios
  veiklos rūšys:

šios

1)

1)

informuotumo didinimas, informacijos sklaida, siekiant pagerinti žinias apie Sąjungos politiką ir Sąjungos teisę, įskaitant materialinę ir procesinę teisę, teisminio bendradarbiavimo priemones, susijusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, taip pat lyginamąją teisę ir Europos bei tarptautinius standartus, visų pirma skiriant dėmesį supratimo apie daugiadalykines, skirtingų dalykų ir tarpdalykines teisės sritis, pvz., prekybos ir žmogaus teisių, didinimui bei tam, kaip palengvinti ginčų sprendimą už teritorijos ribų;

| 2) | tarpusavio mokymasis, suinteresuotosioms šalims, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas, keičiantis gerąja patirtimi siekiant pagerinti žinias ir tarpusavio supratimą apie civilinę ir baudžiamąją teisę bei valstybių narių teisines ir teismų sistemas, įskaitant teisinės valstybės principą, ir stiprinant tarpusavio pasitikėjimą bei keičiantis gerąja patirtimi, susijusia su vaiko interesus atitinkančiu teisingumu ir lyčių perspektyvos skatinimu ir jos įtraukimu į teismų sistemą; |
| --- | --- |

2)

2)

tarpusavio mokymasis, suinteresuotosioms šalims, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas, keičiantis gerąja patirtimi siekiant pagerinti žinias ir tarpusavio supratimą apie civilinę ir baudžiamąją teisę bei valstybių narių teisines ir teismų sistemas, įskaitant teisinės valstybės principą, ir stiprinant tarpusavio pasitikėjimą bei keičiantis gerąja patirtimi, susijusia su vaiko interesus atitinkančiu teisingumu ir lyčių perspektyvos skatinimu ir jos įtraukimu į teismų sistemą;

| 3) | teisėjams, advokatams, prokurorams, policijai ir kitiems teisingumo sistemoje dirbantiems asmenims skirti mokymai apie problemas ir kliūtis, su kuriais susiduria pažeidžiamoje padėtyje esantys žmonės, įskaitant vaikus, etnines mažumas, LGBTI asmenis, neįgaliuosius, smurto dėl lyties ir kitų formų tarpasmeninio smurto aukas, prekybos žmonėmis aukas, ir apie tai, kaip užtikrinti, kad nusikaltimų aukos būtų tinkamai apsaugotos; |
| --- | --- |

3)

3)

teisėjams, advokatams, prokurorams, policijai ir kitiems teisingumo sistemoje dirbantiems asmenims skirti mokymai apie problemas ir kliūtis, su kuriais susiduria pažeidžiamoje padėtyje esantys žmonės, įskaitant vaikus, etnines mažumas, LGBTI asmenis, neįgaliuosius, smurto dėl lyties ir kitų formų tarpasmeninio smurto aukas, prekybos žmonėmis aukas, ir apie tai, kaip užtikrinti, kad nusikaltimų aukos būtų tinkamai apsaugotos;

| 4) | analizės ir stebėsenos veikla, kuria siekiama pagerinti žinias ir supratimą apie kliūtis, galinčias trukdyti sklandžiam Europos teisingumo erdvės veikimui, ir pagerinti Sąjungos teisės ir politikos sričių įgyvendinimą valstybėse narėse, taip pat atsižvelgiant į Sąjungos teisės poveikį trečiosioms valstybėms; |
| --- | --- |

4)

4)

analizės ir stebėsenos veikla, kuria siekiama pagerinti žinias ir supratimą apie kliūtis, galinčias trukdyti sklandžiam Europos teisingumo erdvės veikimui, ir pagerinti Sąjungos teisės ir politikos sričių įgyvendinimą valstybėse narėse, taip pat atsižvelgiant į Sąjungos teisės poveikį trečiosioms valstybėms;

| 5) | veikla, kuria siekiama pagerinti sklandų Europos teisingumo erdvės veikimą, įskaitant demokratijos, teisės viršenybės ir pagrindinių teisių stebėseną valstybėse narėse ir mokslinius tyrimus, kuriais tiriama, kaip pašalinti kliūtis, trukdančias visiems vienodai, nediskriminuojant ir veiksmingai naudotis teise kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

5)

5)

veikla, kuria siekiama pagerinti sklandų Europos teisingumo erdvės veikimą, įskaitant demokratijos, teisės viršenybės ir pagrindinių teisių stebėseną valstybėse narėse ir mokslinius tyrimus, kuriais tiriama, kaip pašalinti kliūtis, trukdančias visiems vienodai, nediskriminuojant ir veiksmingai naudotis teise kreiptis į teismą;

| 6) | iniciatyvos, kuriomis sprendžiamas lyčių pusiausvyros tarp valstybių narių teismų ir teisminių institucijų darbuotojų klausimas rengiant moterims specialistėms pritaikytus mokymus arba kurios yra skirtos specialistams (tiek moterims, tiek vyrams), kuriomis didinamas informuotumas tokiais klausimais kaip maža teisėjų moterų procentinė dalis teismų sistemos aukštesniuose lygmenyse arba skyrimo į pareigas procedūrų skaidrumo ir objektyvių kriterijų poreikis; |
| --- | --- |

6)

6)

iniciatyvos, kuriomis sprendžiamas lyčių pusiausvyros tarp valstybių narių teismų ir teisminių institucijų darbuotojų klausimas rengiant moterims specialistėms pritaikytus mokymus arba kurios yra skirtos specialistams (tiek moterims, tiek vyrams), kuriomis didinamas informuotumas tokiais klausimais kaip maža teisėjų moterų procentinė dalis teismų sistemos aukštesniuose lygmenyse arba skyrimo į pareigas procedūrų skaidrumo ir objektyvių kriterijų poreikis;

| 7) | suinteresuotųjų šalių, įskaitant, be kita ko, pilietinės visuomenės organizacijas, kurios aktyviai gina nusikaltimų aukas ir teikia teisių gynimo ieškinius, mokymai, kuriais siekiama pagerinti žinias apie Sąjungos politiką ir Sąjungos teisę, įskaitant materialinę ir procesinę teisę, pagrindines teises, paramą nusikaltimų aukoms ir jų apsaugą, kolektyvinio žalos atlyginimo ir visuotinės jurisdikcijos naudojimą, Sąjungos teisminio bendradarbiavimo priemonių naudojimą, susijusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, teisinę kalbą ir lyginamąją teisę; |
| --- | --- |

7)

7)

suinteresuotųjų šalių, įskaitant, be kita ko, pilietinės visuomenės organizacijas, kurios aktyviai gina nusikaltimų aukas ir teikia teisių gynimo ieškinius, mokymai, kuriais siekiama pagerinti žinias apie Sąjungos politiką ir Sąjungos teisę, įskaitant materialinę ir procesinę teisę, pagrindines teises, paramą nusikaltimų aukoms ir jų apsaugą, kolektyvinio žalos atlyginimo ir visuotinės jurisdikcijos naudojimą, Sąjungos teisminio bendradarbiavimo priemonių naudojimą, susijusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, teisinę kalbą ir lyginamąją teisę;

| 8) | daugiadalykiai teismų darbuotojų ir kitų susijusių suinteresuotųjų subjektų mokymai įkalinimo teisės, sulaikymo ir kalėjimų valdymo srityse, siekiant palengvinti geriausios praktikos sklaidą; |
| --- | --- |

8)

8)

daugiadalykiai teismų darbuotojų ir kitų susijusių suinteresuotųjų subjektų mokymai įkalinimo teisės, sulaikymo ir kalėjimų valdymo srityse, siekiant palengvinti geriausios praktikos sklaidą;

| 9) | daugiadalykiai teismų darbuotojų ir kitų susijusių suinteresuotųjų subjektų mokymai nepilnamečių justicijos srityje, siekiant parengti ir skatinti tinkamą Direktyvos (ES) 2016/800 dėl procesinių garantijų vaikams, kurie baudžiamajame procese yra įtariamieji ar kaltinamieji, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

9)

9)

daugiadalykiai teismų darbuotojų ir kitų susijusių suinteresuotųjų subjektų mokymai nepilnamečių justicijos srityje, siekiant parengti ir skatinti tinkamą Direktyvos (ES) 2016/800 dėl procesinių garantijų vaikams, kurie baudžiamajame procese yra įtariamieji ar kaltinamieji, įgyvendinimą;

| 10) | informacinių ir ryšių technologijų (IRT), taip pat e. teisingumo priemonių kūrimas ir priežiūra siekiant pagerinti teisminių sistemų veiksmingumą ir jų bendradarbiavimą naudojant informacines ir ryšių technologijas, įskaitant sistemų ir taikomųjų programų tarpvalstybinę sąveiką, privatumą ir duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

10)

10)

informacinių ir ryšių technologijų (IRT), taip pat e. teisingumo priemonių kūrimas ir priežiūra siekiant pagerinti teisminių sistemų veiksmingumą ir jų bendradarbiavimą naudojant informacines ir ryšių technologijas, įskaitant sistemų ir taikomųjų programų tarpvalstybinę sąveiką, privatumą ir duomenų apsaugą;

| 11) | pagrindinių Europos lygmens tinklų ir Europos teisminių tinklų, įskaitant Sąjungos teisės aktais nustatytus tinklus, pajėgumų plėtojimas siekiant užtikrinti veiksmingą Sąjungos teisės taikymą ir vykdymo užtikrinimą, skatinti ir toliau plėtoti Sąjungos teisę, politikos tikslus ir strategijas Programos srityse; |
| --- | --- |

11)

11)

pagrindinių Europos lygmens tinklų ir Europos teisminių tinklų, įskaitant Sąjungos teisės aktais nustatytus tinklus, pajėgumų plėtojimas siekiant užtikrinti veiksmingą Sąjungos teisės taikymą ir vykdymo užtikrinimą, skatinti ir toliau plėtoti Sąjungos teisę, politikos tikslus ir strategijas Programos srityse;

| 12) | struktūrinė parama pilietinės visuomenės organizacijoms ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams, veikiantiems srityse, kurias apima Programa, ir tose organizacijose dirbančių teisės ekspertų gebėjimų stiprinimui ir mokymams, taip pat parama konkrečiai tokių organizacijų veiklai, įskaitant vertybių propagavimą, tinklų kūrimo veiklą, bylinėjimo, susijusio su demokratijos, teisinės valstybės principų ir pagrindinių teisių pažeidimais, procesus, visuomenės mobilizavimą ir švietimą ir susijusių paslaugų teikimą; |
| --- | --- |

12)

12)

struktūrinė parama pilietinės visuomenės organizacijoms ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams, veikiantiems srityse, kurias apima Programa, ir tose organizacijose dirbančių teisės ekspertų gebėjimų stiprinimui ir mokymams, taip pat parama konkrečiai tokių organizacijų veiklai, įskaitant vertybių propagavimą, tinklų kūrimo veiklą, bylinėjimo, susijusio su demokratijos, teisinės valstybės principų ir pagrindinių teisių pažeidimais, procesus, visuomenės mobilizavimą ir švietimą ir susijusių paslaugų teikimą;

| 13) | žinių apie Programą didinimo, jos rezultatų sklaidos, perkeliamumo ir skaidrumo ir piliečių informavimo veikla, be kita ko, sukuriant ir remiant nepriklausomus informavimo apie Programą biurus ir (arba) nacionalinį ryšių palaikymo tinklą; |
| --- | --- |

13)

13)

žinių apie Programą didinimo, jos rezultatų sklaidos, perkeliamumo ir skaidrumo ir piliečių informavimo veikla, be kita ko, sukuriant ir remiant nepriklausomus informavimo apie Programą biurus ir (arba) nacionalinį ryšių palaikymo tinklą;

| 14) | studijos, moksliniai tyrimai, analizės ir apklausos, įvertinimai, poveikio vertinimai ir vadovų, pranešimų ir mokomosios medžiagos rengimas bei skelbimas. |
| --- | --- |

14)

14)

studijos, moksliniai tyrimai, analizės ir apklausos, įvertinimai, poveikio vertinimai ir vadovų, pranešimų ir mokomosios medžiagos rengimas bei skelbimas.

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Veiksmui, kuriam skirtas Programos įnašas, taip pat gali būti skirtas kitos Sąjungos programos įnašas, įskaitant lėšas, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, jei tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. [Kaupiamasis finansavimas neviršija visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, o skirtingų Sąjungos programų parama gali būti apskaičiuojama proporcingai]. | 1.   Veiksmui, kuriam skirtas Programos įnašas, taip pat gali būti skirtas kitos Sąjungos programos įnašas, įskaitant lėšas, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, jei tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos
  , ir dvigubo lėšų skyrimo išvengiama aiškiai nurodant kiekvienos išlaidų kategorijos finansavimo šaltinius, laikantis patikimo finansų valdymo principo
  . [Kaupiamasis finansavimas neviršija visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, o skirtingų Sąjungos programų parama gali būti apskaičiuojama proporcingai]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Veiksmui, kuriam skirtas Programos įnašas, taip pat gali būti skirtas kitos Sąjungos programos įnašas, įskaitant lėšas, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, jei tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. [Kaupiamasis finansavimas neviršija visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, o skirtingų Sąjungos programų parama gali būti apskaičiuojama proporcingai].

1.   Veiksmui, kuriam skirtas Programos įnašas, taip pat gali būti skirtas kitos Sąjungos programos įnašas, įskaitant lėšas, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, jei tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos
  , ir dvigubo lėšų skyrimo išvengiama aiškiai nurodant kiekvienos išlaidų kategorijos finansavimo šaltinius, laikantis patikimo finansų valdymo principo
  . [Kaupiamasis finansavimas neviršija visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, o skirtingų Sąjungos programų parama gali būti apskaičiuojama proporcingai].

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 dalies 2 pastraipos a punktas

9 straipsnio 3 dalies 2 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | jie buvo įvertinti pagal Programą paskelbtame kvietime teikti pasiūlymus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

jie buvo įvertinti pagal Programą paskelbtame kvietime teikti pasiūlymus;

| a) | jie buvo
  tinkamai
  įvertinti pagal Programą paskelbtame kvietime teikti pasiūlymus; |
| --- | --- |

a)

jie buvo
  tinkamai
  įvertinti pagal Programą paskelbtame kvietime teikti pasiūlymus;

tinkamai

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 3 dalis

10 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Europos teisėjų mokymo tinklui
  gali būti
  skiriama dotacija veiklai neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, kad būtų padengtos su jo nuolatine darbo programa susijusios išlaidos. | 3.   Europos teisėjų mokymo tinklui skiriama dotacija veiklai neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, kad būtų padengtos su jo nuolatine darbo programa susijusios išlaidos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Europos teisėjų mokymo tinklui
  gali būti
  skiriama dotacija veiklai neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, kad būtų padengtos su jo nuolatine darbo programa susijusios išlaidos.

3.   Europos teisėjų mokymo tinklui skiriama dotacija veiklai neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, kad būtų padengtos su jo nuolatine darbo programa susijusios išlaidos.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija darbo programą priima
  įgyvendinimo
  aktu. Tas
  įgyvendinimo
  aktas priimamas
  laikantis 17 straipsnyje nurodytos patariamosios procedūros
  . | 2.   Komisija darbo programą priima
  deleguotuoju
  aktu. Tas
  deleguotasis
  aktas priimamas
  pagal 14 straipsnį
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisija darbo programą priima
  įgyvendinimo
  aktu. Tas
  įgyvendinimo
  aktas priimamas
  laikantis 17 straipsnyje nurodytos patariamosios procedūros
  .

2.   Komisija darbo programą priima
  deleguotuoju
  aktu. Tas
  deleguotasis
  aktas priimamas
  pagal 14 straipsnį
  .

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalis

12 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų, ataskaita, pateikti
  II
  priede. | 1.   Rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų, ataskaita, pateikti priede.
  Stebėsenos ir ataskaitų teikimo tikslais renkami duomenys, kai tinkama, suskirstomi pagal lytį, amžių ir darbuotojų kategoriją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų, ataskaita, pateikti
  II
  priede.

1.   Rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų, ataskaita, pateikti priede.
  Stebėsenos ir ataskaitų teikimo tikslais renkami duomenys, kai tinkama, suskirstomi pagal lytį, amžių ir darbuotojų kategoriją.

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 a dalis (nauja)

12 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Stebint Programą taip pat suteikiamos galimybės įvertinti, kaip Programos veiksmais sprendžiami lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija klausimai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Stebint Programą taip pat suteikiamos galimybės įvertinti, kaip Programos veiksmais sprendžiami lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija klausimai.

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 3 dalis

12 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams ir valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai. | 3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad
  teisingi
  Programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai
  , kruopščiai
  ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams ir valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.
  Komisija teikia patogias naudoti formas ir orientacines ir paramos paslaugas, skirtas visų pirma paraiškų teikėjams ir paramos gavėjams, kurie gali neturėti pakankamų išteklių bei darbuotojų, kad galėtų laikytis ataskaitų teikimo reikalavimų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams ir valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.

3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad
  teisingi
  Programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai
  , kruopščiai
  ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams ir valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.
  Komisija teikia patogias naudoti formas ir orientacines ir paramos paslaugas, skirtas visų pirma paraiškų teikėjams ir paramos gavėjams, kurie gali neturėti pakankamų išteklių bei darbuotojų, kad galėtų laikytis ataskaitų teikimo reikalavimų.

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Vertinimai atliekami laiku, kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus. | 1.   Vertinimai atliekami laiku, kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus
  ir stebėti, kaip įgyvendinami pagal Programą vykdomi veiksmai ir kaip siekiama 3 straipsnyje numatytų
  .
  Atliekant visus vertinimus atsižvelgiama į lyčių aspektą ir į juos įtraukiama išsami Programos biudžeto, skirto su lyčių lygybe susijusiai veiklai, analizė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Vertinimai atliekami laiku, kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus.

1.   Vertinimai atliekami laiku, kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus
  ir stebėti, kaip įgyvendinami pagal Programą vykdomi veiksmai ir kaip siekiama 3 straipsnyje numatytų
  .
  Atliekant visus vertinimus atsižvelgiama į lyčių aspektą ir į juos įtraukiama išsami Programos biudžeto, skirto su lyčių lygybe susijusiai veiklai, analizė.

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 dalis

13 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios. | 2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios.

2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios.

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 3 dalis

13 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams
  po
  1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Programos vertinimą. | 3.   Baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams
  nuo
  1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Programos vertinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams
  po
  1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Programos vertinimą.

3.   Baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams
  nuo
  1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Programos vertinimą.

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 3 a dalis (nauja)

13 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Tarpiniame ir galutiniame Programos vertinime, be kita ko, įvertinami šie aspektai: |
| | a) | nustatytas Programos poveikis galimybėms pasinaudoti teise kreiptis į teismą, grindžiamas kokybiniais ir kiekybiniais duomenimis, surinktais Europos lygiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Tarpiniame ir galutiniame Programos vertinime, be kita ko, įvertinami šie aspektai:

a)

a)

nustatytas Programos poveikis galimybėms pasinaudoti teise kreiptis į teismą, grindžiamas kokybiniais ir kiekybiniais duomenimis, surinktais Europos lygiu;

nustatytas Programos poveikis galimybėms pasinaudoti teise kreiptis į teismą, grindžiamas kokybiniais ir kiekybiniais duomenimis, surinktais Europos lygiu;

| b) | priemonių, parengtų pasitelkiant pagal Programą finansuotus veiksmus, skaičius ir kokybė; |
| --- | --- |

b)

b)

priemonių, parengtų pasitelkiant pagal Programą finansuotus veiksmus, skaičius ir kokybė;

priemonių, parengtų pasitelkiant pagal Programą finansuotus veiksmus, skaičius ir kokybė;

| c) | Programos Europos pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

c)

c)

Programos Europos pridėtinė vertė;

Programos Europos pridėtinė vertė;

| d) | finansavimo dydis palyginti su pasiektais rezultatais; |
| --- | --- |

d)

d)

finansavimo dydis palyginti su pasiektais rezultatais;

finansavimo dydis palyginti su pasiektais rezultatais;

| e) | galimos administracinės, organizacinės ir (arba) struktūrinės kliūtys sklandesniam, veiksmingesniam ir efektyvesniam Programos įgyvendinimui. |
| --- | --- |

e)

e)

galimos administracinės, organizacinės ir (arba) struktūrinės kliūtys sklandesniam, veiksmingesniam ir efektyvesniam Programos įgyvendinimui.

galimos administracinės, organizacinės ir (arba) struktūrinės kliūtys sklandesniam, veiksmingesniam ir efektyvesniam Programos įgyvendinimui.

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 4 dalis

14 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. | 4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.
  Ekspertų, su kuriais konsultuojamasi, grupėje yra lyčių pusiausvyra. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.
  Ekspertų, su kuriais konsultuojamasi, grupėje yra lyčių pusiausvyra.

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 1 dalis

16 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. | 1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją
  apie Programos Europos pridėtinę vertę
  įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę
  , taip parodydami Sąjungos pridėtinę vertę ir prisidėdami prie Komisijos duomenų rinkimo pastangų siekiant padidinti biudžeto skaidrumą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją
  apie Programos Europos pridėtinę vertę
  įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę
  , taip parodydami Sąjungos pridėtinę vertę ir prisidėdami prie Komisijos duomenų rinkimo pastangų siekiant padidinti biudžeto skaidrumą
  .

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 dalis

17 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisijai padeda komitetas. Šis komitetas – komitetas,
  apibrėžtas
  Reglamente (ES) Nr. 182/2011. | 1.   Komisijai padeda komitetas. Šis komitetas –
  tai
  komitetas,
  kaip apibrėžta
  Reglamente (ES) Nr. 182/2011
  , jam padeda atitinkama pilietinė visuomenė ir žmogaus teisių organizacijos. Komitete užtikrinama lyčių pusiausvyra ir tinkamas atstovavimas mažumų ir kitoms atskirtoms grupėms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisijai padeda komitetas. Šis komitetas – komitetas,
  apibrėžtas
  Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

1.   Komisijai padeda komitetas. Šis komitetas –
  tai
  komitetas,
  kaip apibrėžta
  Reglamente (ES) Nr. 182/2011
  , jam padeda atitinkama pilietinė visuomenė ir žmogaus teisių organizacijos. Komitete užtikrinama lyčių pusiausvyra ir tinkamas atstovavimas mažumų ir kitoms atskirtoms grupėms.

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedas

I priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| I priedas | Išbraukta. |
| Programos veikla | |
| Konkretūs 3 straipsnio 2 dalyje nurodyti Programos tikslai bus įgyvendinami visų pirma remiant šią veiklą: | |
| 1. | informuotumo didinimo, informacijos sklaidos, siekiant pagerinti žinias apie Sąjungos politiką ir Sąjungos teisę, įskaitant materialinę ir procesinę teisę, teisminio bendradarbiavimo priemones, susijusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, taip pat lyginamąją teisę ir Europos bei tarptautinius standartus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

I priedas

I priedas

Išbraukta.

Išbraukta.

Programos veikla

Programos veikla

Konkretūs 3 straipsnio 2 dalyje nurodyti Programos tikslai bus įgyvendinami visų pirma remiant šią veiklą:

Konkretūs 3 straipsnio 2 dalyje nurodyti Programos tikslai bus įgyvendinami visų pirma remiant šią veiklą:

1.

1.

informuotumo didinimo, informacijos sklaidos, siekiant pagerinti žinias apie Sąjungos politiką ir Sąjungos teisę, įskaitant materialinę ir procesinę teisę, teisminio bendradarbiavimo priemones, susijusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, taip pat lyginamąją teisę ir Europos bei tarptautinius standartus;

| 2. | tarpusavio mokymosi, suinteresuotosioms šalims keičiantis gerąja patirtimi, siekiant pagerinti žinias ir tarpusavio supratimą apie civilinę ir baudžiamąją teisę bei valstybių narių teisines ir teismų sistemas, įskaitant teisinės valstybės principą, ir tarpusavio pasitikėjimo stiprinimo; |
| --- | --- |

2.

2.

tarpusavio mokymosi, suinteresuotosioms šalims keičiantis gerąja patirtimi, siekiant pagerinti žinias ir tarpusavio supratimą apie civilinę ir baudžiamąją teisę bei valstybių narių teisines ir teismų sistemas, įskaitant teisinės valstybės principą, ir tarpusavio pasitikėjimo stiprinimo;

| 3. | analizės ir stebėsenos veiklą

   (25)

  , siekiant pagerinti žinias ir supratimą apie kliūtis, galinčias trukdyti sklandžiam Europos teisingumo erdvės veikimui, ir pagerinti Sąjungos teisės ir politikos sričių įgyvendinimą valstybėse narėse; |
| --- | --- |

3.

3.

analizės ir stebėsenos veiklą

25

, siekiant pagerinti žinias ir supratimą apie kliūtis, galinčias trukdyti sklandžiam Europos teisingumo erdvės veikimui, ir pagerinti Sąjungos teisės ir politikos sričių įgyvendinimą valstybėse narėse;

| 4. | suinteresuotųjų šalių mokymo, siekiant pagerinti žinias apie Sąjungos politiką ir Sąjungos teisę, įskaitant, be kita ko, materialinę ir procesinę teisę, ES teisminio bendradarbiavimo priemonių naudojimą, susijusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, teisinę kalbą ir lyginamąją teisę; |
| --- | --- |

4.

4.

suinteresuotųjų šalių mokymo, siekiant pagerinti žinias apie Sąjungos politiką ir Sąjungos teisę, įskaitant, be kita ko, materialinę ir procesinę teisę, ES teisminio bendradarbiavimo priemonių naudojimą, susijusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, teisinę kalbą ir lyginamąją teisę;

| 5. | informacinių ir ryšių technologijų (IRT) priemonių kūrimo ir priežiūros, siekiant pagerinti teisminių sistemų veiksmingumą ir jų bendradarbiavimą naudojant informacines ir ryšių technologijas, įskaitant sistemų ir taikomųjų programų tarpvalstybinę sąveiką; |
| --- | --- |

5.

5.

informacinių ir ryšių technologijų (IRT) priemonių kūrimo ir priežiūros, siekiant pagerinti teisminių sistemų veiksmingumą ir jų bendradarbiavimą naudojant informacines ir ryšių technologijas, įskaitant sistemų ir taikomųjų programų tarpvalstybinę sąveiką;

| 6. | pagrindinių Europos lygmens tinklų ir Europos teisminių tinklų, įskaitant Sąjungos teisės aktais nustatytus tinklus, pajėgumų plėtojimo, siekiant užtikrinti veiksmingą Sąjungos teisės taikymą ir vykdymo užtikrinimą, skatinti ir toliau plėtoti Sąjungos teisę, politikos tikslus ir strategijas programos srityse, taip pat remti pilietinės visuomenės organizacijas, veikiančias Programoje numatytose srityse; |
| --- | --- |

6.

6.

pagrindinių Europos lygmens tinklų ir Europos teisminių tinklų, įskaitant Sąjungos teisės aktais nustatytus tinklus, pajėgumų plėtojimo, siekiant užtikrinti veiksmingą Sąjungos teisės taikymą ir vykdymo užtikrinimą, skatinti ir toliau plėtoti Sąjungos teisę, politikos tikslus ir strategijas programos srityse, taip pat remti pilietinės visuomenės organizacijas, veikiančias Programoje numatytose srityse;

| 7. | žinių apie programą didinimo, jos rezultatų sklaidos bei perkeliamumo ir piliečių informavimo veiklą, be kita ko, sukuriant ir remiant informavimo apie programą biurus ir (arba) nacionalinį ryšių palaikymo tinklą. |
| --- | --- |

7.

7.

žinių apie programą didinimo, jos rezultatų sklaidos bei perkeliamumo ir piliečių informavimo veiklą, be kita ko, sukuriant ir remiant informavimo apie programą biurus ir (arba) nacionalinį ryšių palaikymo tinklą.

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 1 dalies įžanginė dalis

II priedo 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| II priedas | Priedas |
| Rodikliai | Rodikliai |
| Programa bus stebima remiantis
  rodikliais
  , kuriais siekiama nustatyti, kokiu mastu buvo pasiekta Programos bendrųjų ir
  konkrečių
  tikslų, ir sumažinti administracinę naštą ir sąnaudas. Šiuo tikslu bus renkami duomenys, susiję su šiais pagrindiniais rodikliais: | Programa bus stebima remiantis
  kokybinių ir kiekybinių rodiklių
  , kuriais siekiama nustatyti, kokiu mastu buvo pasiekta Programos bendrųjų ir
  konkrečiųjų
  tikslų, ir sumažinti administracinę naštą ir sąnaudas
  bei padidinti teisingumo sistemų efektyvumą, rinkiniu
  . Šiuo tikslu
  , užtikrinant, kad būtų laikomasi teisių, susijusių su privatumu ir duomenų apsauga,
  bus renkami
  ir, kai tinkama, suskirstomi pagal lytį, amžių ir darbuotojų kategoriją
  duomenys, susiję su šiais pagrindiniais rodikliais: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

II priedas

II priedas

Priedas

Priedas

Rodikliai

Rodikliai

Programa bus stebima remiantis
  rodikliais
  , kuriais siekiama nustatyti, kokiu mastu buvo pasiekta Programos bendrųjų ir
  konkrečių
  tikslų, ir sumažinti administracinę naštą ir sąnaudas. Šiuo tikslu bus renkami duomenys, susiję su šiais pagrindiniais rodikliais:

rodikliais

konkrečių

Programa bus stebima remiantis
  kokybinių ir kiekybinių rodiklių
  , kuriais siekiama nustatyti, kokiu mastu buvo pasiekta Programos bendrųjų ir
  konkrečiųjų
  tikslų, ir sumažinti administracinę naštą ir sąnaudas
  bei padidinti teisingumo sistemų efektyvumą, rinkiniu
  . Šiuo tikslu
  , užtikrinant, kad būtų laikomasi teisių, susijusių su privatumu ir duomenų apsauga,
  bus renkami
  ir, kai tinkama, suskirstomi pagal lytį, amžių ir darbuotojų kategoriją
  duomenys, susiję su šiais pagrindiniais rodikliais:

kokybinių ir kiekybinių rodiklių

konkrečiųjų

bei padidinti teisingumo sistemų efektyvumą, rinkiniu

, užtikrinant, kad būtų laikomasi teisių, susijusių su privatumu ir duomenų apsauga,

ir, kai tinkama, suskirstomi pagal lytį, amžių ir darbuotojų kategoriją

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 1 dalies lentelė

II priedo 1 dalies lentelė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų, dalyvavusių mokymo veikloje (įskaitant darbuotojų mainus, pažintinius vizitus, praktinius seminarus ir seminarus), finansuojamoje pagal Programą, įskaitant ETMT dotacijas veiklai, skaičius | Teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų, dalyvavusių mokymo veikloje (įskaitant darbuotojų mainus, pažintinius vizitus, praktinius seminarus ir seminarus), finansuojamoje pagal Programą, įskaitant ETMT dotacijas veiklai, skaičius |
| | Mokymo veiklose dalyvavusių pilietinės visuomenės organizacijų darbuotojų ir narių skaičius. |
| Kiek kartų pasikeista informacija per Europos nuosprendžių registrų informacinę sistemą (ECRIS) | Kiek kartų pasikeista informacija per Europos nuosprendžių registrų informacinę sistemą (ECRIS) |
| | tarpvalstybinio bendradarbiavimo, įskaitant bendradarbiavimą naudojant Sąjungos lygiu nustatytas informacinių technologijų priemones ir procedūras, atvejų bei veiksmų skaičius ir rezultatai; |
| Atitikties atvejų e. teisingumo portale skaičius ir (arba) puslapių, kuriuose patenkinamas informacijos apie tarpvalstybines civilines bylas poreikis, skaičius | |
| Kiek žmonių: | Kiek žmonių: |
| i) | dalyvavo tarpusavio mokymosi veikloje ir keitėsi gerosios patirties pavyzdžiais, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų, dalyvavusių mokymo veikloje (įskaitant darbuotojų mainus, pažintinius vizitus, praktinius seminarus ir seminarus), finansuojamoje pagal Programą, įskaitant ETMT dotacijas veiklai, skaičius

Teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų, dalyvavusių mokymo veikloje (įskaitant darbuotojų mainus, pažintinius vizitus, praktinius seminarus ir seminarus), finansuojamoje pagal Programą, įskaitant ETMT dotacijas veiklai, skaičius

Mokymo veiklose dalyvavusių pilietinės visuomenės organizacijų darbuotojų ir narių skaičius.

Mokymo veiklose dalyvavusių pilietinės visuomenės organizacijų darbuotojų ir narių skaičius.

Kiek kartų pasikeista informacija per Europos nuosprendžių registrų informacinę sistemą (ECRIS)

Kiek kartų pasikeista informacija per Europos nuosprendžių registrų informacinę sistemą (ECRIS)

tarpvalstybinio bendradarbiavimo, įskaitant bendradarbiavimą naudojant Sąjungos lygiu nustatytas informacinių technologijų priemones ir procedūras, atvejų bei veiksmų skaičius ir rezultatai;

tarpvalstybinio bendradarbiavimo, įskaitant bendradarbiavimą naudojant Sąjungos lygiu nustatytas informacinių technologijų priemones ir procedūras, atvejų bei veiksmų skaičius ir rezultatai;

Atitikties atvejų e. teisingumo portale skaičius ir (arba) puslapių, kuriuose patenkinamas informacijos apie tarpvalstybines civilines bylas poreikis, skaičius

Atitikties atvejų e. teisingumo portale skaičius ir (arba) puslapių, kuriuose patenkinamas informacijos apie tarpvalstybines civilines bylas poreikis, skaičius

Kiek žmonių:

Kiek žmonių:

i)

dalyvavo tarpusavio mokymosi veikloje ir keitėsi gerosios patirties pavyzdžiais,

| i) | dalyvavo tarpusavio mokymosi veikloje ir keitėsi gerosios patirties pavyzdžiais, |
| --- | --- |

i)

dalyvavo tarpusavio mokymosi veikloje ir keitėsi gerosios patirties pavyzdžiais,

| ii) | dalyvavo informuotumo didinimo, informavimo ir sklaidos veikloje |
| --- | --- |

ii)

dalyvavo informuotumo didinimo, informavimo ir sklaidos veikloje

| ii) | dalyvavo informuotumo didinimo, informavimo ir sklaidos veikloje, |
| --- | --- |

ii)

dalyvavo informuotumo didinimo, informavimo ir sklaidos veikloje,

| iia) | dalyvavo pilietinės visuomenės organizacijoms skirtoje gebėjimų stiprinimo veikloje, |
| --- | --- |

iia)

iia)

dalyvavo pilietinės visuomenės organizacijoms skirtoje gebėjimų stiprinimo veikloje,

dalyvavo pilietinės visuomenės organizacijoms skirtoje gebėjimų stiprinimo veikloje,

| iib) | dalyvavo veikloje, susijusioje su žmonių informavimu apie teisę kreiptis į teismą, |
| --- | --- |

iib)

iib)

dalyvavo veikloje, susijusioje su žmonių informavimu apie teisę kreiptis į teismą,

dalyvavo veikloje, susijusioje su žmonių informavimu apie teisę kreiptis į teismą,

| iic) | dalyvavo teisėjams skirtoje veikloje, susijusioje su ginčų nagrinėjimo problemomis ir tuo, kaip taikyti tarptautinę privatinę teisę ir Sąjungos teisę tarpvalstybinėse ir (arba) daugiadisciplinėse bylose, |
| --- | --- |

iic)

iic)

dalyvavo teisėjams skirtoje veikloje, susijusioje su ginčų nagrinėjimo problemomis ir tuo, kaip taikyti tarptautinę privatinę teisę ir Sąjungos teisę tarpvalstybinėse ir (arba) daugiadisciplinėse bylose,

dalyvavo teisėjams skirtoje veikloje, susijusioje su ginčų nagrinėjimo problemomis ir tuo, kaip taikyti tarptautinę privatinę teisę ir Sąjungos teisę tarpvalstybinėse ir (arba) daugiadisciplinėse bylose,

| iid) | dalyvavo pagal Programą finansuotoje informuotumo didinimo veikloje. |
| --- | --- |

iid)

iid)

dalyvavo pagal Programą finansuotoje informuotumo didinimo veikloje.

dalyvavo pagal Programą finansuotoje informuotumo didinimo veikloje.

Pagal Programą finansuotos veiklos geografinė aprėptis.

Pagal Programą finansuotos veiklos geografinė aprėptis.

Dalyvių nuomonė apie veiklą, kurioje jie dalyvavo, ir apie jos numatomą tvarumą;

Dalyvių nuomonė apie veiklą, kurioje jie dalyvavo, ir apie jos numatomą tvarumą;

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingiems komitetams, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0068/2019).

1

(10)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1381/2013, kuriuo nustatoma Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa 2014–2020 m. laikotarpiu (OL L 354, 2013 12 28, p. 62).

10

(11)  2014 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 390/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa „Europa piliečiams“ (OL L 115, 2014 4 17, p. 3).

11

(12)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1381/2013, kuriuo nustatoma Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa 2014–2020 m. laikotarpiu (OL L 354, 2013 12 28, p. 62).

12

(10)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1381/2013, kuriuo nustatoma Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa 2014–2020 m. laikotarpiu (OL L 354, 2013 12 28, p. 62).

10

(11)  2014 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 390/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa „Europa piliečiams“ (OL L 115, 2014 4 17, p. 3).

11

(12)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1381/2013, kuriuo nustatoma Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa 2014–2020 m. laikotarpiu (OL L 354, 2013 12 28, p. 62).

12

(1bis)  
  Europos Sąjungos Teisingumo Teismo didžiosios kolegijos 2018 m. vasario 27 d. sprendimas byloje C-64/16 Asociação Sindical dos Juízes Portugueses, ECLI:EU:C:2018:117; Europos Sąjungos Teisingumo Teismo didžiosios kolegijos 2018 m. liepos 25 d. sprendimas byloje C-216/18 PPU, L.M., ECLI:EU:C:2018:586.

1bis

Europos Sąjungos Teisingumo Teismo didžiosios kolegijos 2018 m. vasario 27 d. sprendimas byloje C-64/16 Asociação Sindical dos Juízes Portugueses, ECLI:EU:C:2018:117; Europos Sąjungos Teisingumo Teismo didžiosios kolegijos 2018 m. liepos 25 d. sprendimas byloje C-216/18 PPU, L.M., ECLI:EU:C:2018:586.

(13)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) įsteigimo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 614/2007
  Tekstas svarbus EEE
  .

13

Tekstas svarbus EEE

(13)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) įsteigimo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 614/2007
  (OL L 347, 2013 12 20, p. 185)
  .

13

(OL L 347, 2013 12 20, p. 185)

(15)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

15

(16)  1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).

16

(17)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

17

(18)  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

18

(19)  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 198, 2017 7 28, p. 29).

19

(15)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

15

(16)  1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).

16

(17)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

17

(18)  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

18

(19)  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 198, 2017 7 28, p. 29).

19

(1)  2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas 2013/755/ES dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimas) (OL L 344, 2013 12 19, p. 1).

1

(1)  2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas 2013/755/ES dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimas) (OL L 344, 2013 12 19, p. 1).

1

(25)  
  Šiai veiklai priskiriama, pavyzdžiui, duomenų ir statistikos rinkimas; bendros metodikos ir, atitinkamais atvejais, rodiklių arba kriterijų rengimas; studijos, moksliniai tyrimai, analizės ir apklausos; vertinimai; poveikio vertinimas; vadovų, ataskaitų ir šviečiamosios medžiagos rengimas ir skelbimas.

25

Šiai veiklai priskiriama, pavyzdžiui, duomenų ir statistikos rinkimas; bendros metodikos ir, atitinkamais atvejais, rodiklių arba kriterijų rengimas; studijos, moksliniai tyrimai, analizės ir apklausos; vertinimai; poveikio vertinimas; vadovų, ataskaitų ir šviečiamosios medžiagos rengimas ir skelbimas.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/530 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/530

---

P8_TA(2019)0099

Neprieštaravimas deleguotajam aktui: geografiniai skirstymo lygmenys

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 184/2005 dėl geografinio skirstymo lygmenų, I priedas, projektas (C(2018)08872 – 2018/3002(DEA))

(2020/C 449/52)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2018)08872), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2018)08872),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto 2019 m. sausio 28 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto 2019 m. sausio 28 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. sausio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos (1), ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį ir 10 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. sausio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos (1), ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį ir 10 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį,

| A. | kadangi 2017 m. kovo 29 d. Jungtinė Karalystė pranešė ketinanti išstoti iš Sąjungos pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį. kadangi Sutartys Jungtinei Karalystei nustos galioti nuo susitarimo dėl išstojimo įsigaliojimo dienos arba, jei tokio susitarimo nebus, praėjus dvejiems metams po pranešimo gavimo, t. y. nuo 2019 m. kovo 30 d., nebent Europos Vadovų Taryba, susitarusi su Jungtine Karalyste, vieningai nenuspręs pratęsti terminą; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2017 m. kovo 29 d. Jungtinė Karalystė pranešė ketinanti išstoti iš Sąjungos pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį. kadangi Sutartys Jungtinei Karalystei nustos galioti nuo susitarimo dėl išstojimo įsigaliojimo dienos arba, jei tokio susitarimo nebus, praėjus dvejiems metams po pranešimo gavimo, t. y. nuo 2019 m. kovo 30 d., nebent Europos Vadovų Taryba, susitarusi su Jungtine Karalyste, vieningai nenuspręs pratęsti terminą;

| B. | kadangi Reglamentu (EB) Nr. 184/2005 nustatyta bendra sisteminio mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų sričių Bendrijos statistikos rengimo sistema; |
| --- | --- |

B.

kadangi Reglamentu (EB) Nr. 184/2005 nustatyta bendra sisteminio mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų sričių Bendrijos statistikos rengimo sistema;

| C. | kadangi Jungtinės Karalystės išstojimas iš Sąjungos reikštų, kad Jungtinė Karalystė taps trečiąja šalimi, todėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistika turėtų atspindėti Jungtinę Karalystę, o ne valstybę narę; |
| --- | --- |

C.

kadangi Jungtinės Karalystės išstojimas iš Sąjungos reikštų, kad Jungtinė Karalystė taps trečiąja šalimi, todėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistika turėtų atspindėti Jungtinę Karalystę, o ne valstybę narę;

| D. | kadangi vieninteliai pakeitimai, kuriuos numato deleguotasis reglamentas C(2018)08872, pagal Reglamentą (EB) Nr. 184/2005 turi Jungtinę Karalystę priskirti trečiosioms šalims; |
| --- | --- |

D.

kadangi vieninteliai pakeitimai, kuriuos numato deleguotasis reglamentas C(2018)08872, pagal Reglamentą (EB) Nr. 184/2005 turi Jungtinę Karalystę priskirti trečiosioms šalims;

| E. | kadangi greitai paskelbus deleguotąjį reglamentą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje būtų užtikrintas didesnis teisinis tikrumas ir tinkamas įgyvendinimo laikotarpis iki 2019 m. kovo 30 d.; |
| --- | --- |

E.

kadangi greitai paskelbus deleguotąjį reglamentą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje būtų užtikrintas didesnis teisinis tikrumas ir tinkamas įgyvendinimo laikotarpis iki 2019 m. kovo 30 d.;

| 1. | pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui C(2018)08872. |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 35, 2005 2 8, p. 23.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/531 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/531

---

P8_TA(2019)0100

Neprieštaravimas deleguotajam aktui: tarpuskaitos prievolės techniniai reguliavimo standartai, siekiant nukelti atidėtas tarpuskaitos prievolės taikymo tam tikroms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims pradžios datas

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2205, Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/592 ir Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1178, kuriais papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012 nuostatos dėl tarpuskaitos prievolės techninių reguliavimo standartų, siekiant nukelti atidėtas tarpuskaitos prievolės taikymo tam tikroms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims pradžios datas (C(2018)09047 – 2018/2998(DEA))

(2020/C 449/53)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2018)09047), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2018)09047),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2018 m. gruodžio 19 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštarauja deleguotajam reglamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2018 m. gruodžio 19 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštarauja deleguotajam reglamentui,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2019 m. vasario 4 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2019 m. vasario 4 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį ir 82 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį ir 82 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (2), 13 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (2), 13 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 27 d. Europos priežiūros institucijų pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 5 straipsnio 2 dalį pateiktą techninių reguliavimo standartų „Tarpuskaitos prievolė pagal ERIR“ (Nr. 6) projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 27 d. Europos priežiūros institucijų pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 5 straipsnio 2 dalį pateiktą techninių reguliavimo standartų „Tarpuskaitos prievolė pagal ERIR“ (Nr. 6) projektą,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį,

| A. | kadangi deleguotajame akte pateikiamos svarbios nuostatos, susijusios su tarpuskaitos prievolės netaikymu grupės viduje sudaromiems sandoriams su trečiųjų valstybių grupių subjektais, kai nėra pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 13 straipsnio 2 dalį priimto sprendimo dėl trečiosios valstybės, kurioje įsisteigęs tas grupės subjektas, sistemos lygiavertiškumo; |
| --- | --- |

A.

kadangi deleguotajame akte pateikiamos svarbios nuostatos, susijusios su tarpuskaitos prievolės netaikymu grupės viduje sudaromiems sandoriams su trečiųjų valstybių grupių subjektais, kai nėra pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 13 straipsnio 2 dalį priimto sprendimo dėl trečiosios valstybės, kurioje įsisteigęs tas grupės subjektas, sistemos lygiavertiškumo;

| B. | kadangi Parlamentas pripažįsta, kad svarbu greitai priimti šį aktą, nes Komisija dar nėra priėmusi tokių sprendimų dėl lygiavertiškumo ir pirmoji atidėta tarpuskaitos prievolės taikymo pradžios data buvo 2018 m. gruodžio 21 d., tačiau taip pat mano, kad Komisija be reikalo atidėliojo šio akto priėmimą iki 2018 m. gruodžio 19 d., nes Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA) savo techninių reguliavimo standartų projektą paskelbė dar 2018 m. rugsėjo 27 d.; |
| --- | --- |

B.

kadangi Parlamentas pripažįsta, kad svarbu greitai priimti šį aktą, nes Komisija dar nėra priėmusi tokių sprendimų dėl lygiavertiškumo ir pirmoji atidėta tarpuskaitos prievolės taikymo pradžios data buvo 2018 m. gruodžio 21 d., tačiau taip pat mano, kad Komisija be reikalo atidėliojo šio akto priėmimą iki 2018 m. gruodžio 19 d., nes Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA) savo techninių reguliavimo standartų projektą paskelbė dar 2018 m. rugsėjo 27 d.;

| C. | kadangi Parlamentas mano, kad priimti techniniai reguliavimo standartai yra ne tokie patys kaip Europos priežiūros institucijų (EPI) pateikti projekte, nes Komisija tame projekte padarė pakeitimų, ir mano, kad Parlamentas turi tris mėnesius (tikrinimo laikotarpį) prieštaravimui dėl techninių reguliavimo standartų pateikti; kadangi Parlamentas primygtinai ragina Komisiją nurodyti vieno mėnesio tikrinimo laikotarpį tik tais atvejais, kai Komisija patvirtina EPI projektą be pakeitimų, t. y. kai projekte pateikti ir priimti techniniai reguliavimo standartai yra tokie patys; |
| --- | --- |

C.

kadangi Parlamentas mano, kad priimti techniniai reguliavimo standartai yra ne tokie patys kaip Europos priežiūros institucijų (EPI) pateikti projekte, nes Komisija tame projekte padarė pakeitimų, ir mano, kad Parlamentas turi tris mėnesius (tikrinimo laikotarpį) prieštaravimui dėl techninių reguliavimo standartų pateikti; kadangi Parlamentas primygtinai ragina Komisiją nurodyti vieno mėnesio tikrinimo laikotarpį tik tais atvejais, kai Komisija patvirtina EPI projektą be pakeitimų, t. y. kai projekte pateikti ir priimti techniniai reguliavimo standartai yra tokie patys;

| 1. | pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 201, 2012 7 27, p. 1.

(2)  OL L 331, 2010 12 15, p. 84.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/533 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/533

---

P8_TA(2019)0101

Neprieštaravimas deleguotajam aktui: tam tikrų rūšių sutarčių tarpuskaitos prievolės įsigaliojimo data

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo dėl tam tikrų rūšių sutarčių tarpuskaitos prievolės įsigaliojimo datos iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2205, Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/592 ir Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1178, kuriais papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (C(2018)09122 – 2018/3004(DEA))

(2020/C 449/54)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2018)09122), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2018)09122),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2018 m. gruodžio 19 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštarauja deleguotajam reglamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2018 m. gruodžio 19 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštarauja deleguotajam reglamentui,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2019 m. vasario 4 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2019 m. vasario 4 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos komunikatą „Pasirengimas Jungtinės Karalystės išstojimui iš Europos Sąjungos 2019 m. kovo 30 d. Komisijos nenumatytų atvejų veiksmų plano įgyvendinimas“ (COM(2018)0890), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos komunikatą „Pasirengimas Jungtinės Karalystės išstojimui iš Europos Sąjungos 2019 m. kovo 30 d. Komisijos nenumatytų atvejų veiksmų plano įgyvendinimas“ (COM(2018)0890),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį ir 82 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį ir 82 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (2), 13 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (2), 13 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 8 d. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 5 straipsnio 2 dalį pateiktą techninių reguliavimo standartų dėl novacijos sutarčių, kurių atveju tarpuskaitos prievolė dar neįsigaliojo, projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 8 d. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 5 straipsnio 2 dalį pateiktą techninių reguliavimo standartų dėl novacijos sutarčių, kurių atveju tarpuskaitos prievolė dar neįsigaliojo, projektą,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį,

| A. | kadangi deleguotajame akte pateikiamos svarbios taisyklės, susijusios su Jungtinėje Karalystėje įsisteigusios sandorio šalies ir vienoje iš 27 ES valstybių įsisteigusios sandorio šalies sudaromais tarpusavio sandoriais, ir jis priklauso atsarginių priemonių „Brexit’o“ be susitarimo atveju rinkiniui; |
| --- | --- |

A.

kadangi deleguotajame akte pateikiamos svarbios taisyklės, susijusios su Jungtinėje Karalystėje įsisteigusios sandorio šalies ir vienoje iš 27 ES valstybių įsisteigusios sandorio šalies sudaromais tarpusavio sandoriais, ir jis priklauso atsarginių priemonių „Brexit’o“ be susitarimo atveju rinkiniui;

| B. | kadangi Parlamentas pritaria, kad kompetentingoms institucijoms ir finansų rinkoms svarbu, kad ribotą 12 mėnesių laikotarpį tam tikriems su novacija susijusiems sandoriams būtų taikoma išimtis, jei JK įsisteigusi sandorio šalis pasikeičia į vienoje iš 27 ES valstybių įsisteigusią sandorio šalį; |
| --- | --- |

B.

kadangi Parlamentas pritaria, kad kompetentingoms institucijoms ir finansų rinkoms svarbu, kad ribotą 12 mėnesių laikotarpį tam tikriems su novacija susijusiems sandoriams būtų taikoma išimtis, jei JK įsisteigusi sandorio šalis pasikeičia į vienoje iš 27 ES valstybių įsisteigusią sandorio šalį;

| C. | kadangi Parlamentas mano, kad priimti techniniai reguliavimo standartai yra ne tokie patys kaip Europos priežiūros institucijų (EPI) pateikti projekte, nes Komisija tame projekte padarė pakeitimų, ir mano, kad Parlamentas turi tris mėnesius (tikrinimo laikotarpį) prieštaravimui dėl techninių reguliavimo standartų pateikti; kadangi Parlamentas primygtinai ragina Komisiją nurodyti vieno mėnesio tikrinimo laikotarpį tik tais atvejais, kai Komisija patvirtina EPI projektą be pakeitimų, t. y. kai projekte pateikti ir priimti techniniai reguliavimo standartai yra tokie patys; |
| --- | --- |

C.

kadangi Parlamentas mano, kad priimti techniniai reguliavimo standartai yra ne tokie patys kaip Europos priežiūros institucijų (EPI) pateikti projekte, nes Komisija tame projekte padarė pakeitimų, ir mano, kad Parlamentas turi tris mėnesius (tikrinimo laikotarpį) prieštaravimui dėl techninių reguliavimo standartų pateikti; kadangi Parlamentas primygtinai ragina Komisiją nurodyti vieno mėnesio tikrinimo laikotarpį tik tais atvejais, kai Komisija patvirtina EPI projektą be pakeitimų, t. y. kai projekte pateikti ir priimti techniniai reguliavimo standartai yra tokie patys;

| 1. | pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 201, 2012 7 27, p. 1.

(2)  OL L 331, 2010 12 15, p. 84.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/535 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/535

---

P8_TA(2019)0102

Neprieštaravimas deleguotajam aktui: data, iki kurios sandorio šalys gali toliau taikyti savo rizikos valdymo procedūras tam tikroms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo dėl datos, iki kurios sandorio šalys gali toliau taikyti savo rizikos valdymo procedūras tam tikroms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2251, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (C(2018)09118 – 2018/3003(DEA))

(2020/C 449/55)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2018)09118), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2018)09118),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2018 m. gruodžio 19 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštarauja deleguotajam reglamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2018 m. gruodžio 19 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštarauja deleguotajam reglamentui,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2019 m. vasario 4 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2019 m. vasario 4 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos komunikatą „Pasirengimas Jungtinės Karalystės išstojimui iš Europos Sąjungos 2019 m. kovo 30 d. Komisijos nenumatytų atvejų veiksmų plano įgyvendinimas“ (COM(2018)0890), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos komunikatą „Pasirengimas Jungtinės Karalystės išstojimui iš Europos Sąjungos 2019 m. kovo 30 d. Komisijos nenumatytų atvejų veiksmų plano įgyvendinimas“ (COM(2018)0890),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 11 straipsnio 5 dalį ir 82 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 11 straipsnio 5 dalį ir 82 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (2), 13 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (2), 13 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas Nr. 2009/79/EB (3), 13 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas Nr. 2009/79/EB (3), 13 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (4), 13 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (4), 13 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 27 d. Europos priežiūros institucijų pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 15 dalį pateiktą techninių reguliavimo standartų dėl novacijos dvišalių sutarčių, kurių atveju netaikoma dvišalė garantinė įmoka, projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 27 d. Europos priežiūros institucijų pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 15 dalį pateiktą techninių reguliavimo standartų dėl novacijos dvišalių sutarčių, kurių atveju netaikoma dvišalė garantinė įmoka, projektą,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį,

| A. | kadangi deleguotajame akte pateikiamos svarbios taisyklės, susijusios su Jungtinėje Karalystėje įsisteigusios sandorio šalies ir vienoje iš 27 ES valstybių įsisteigusios sandorio šalies sudaromais tarpusavio sandoriais, ir jis priklauso atsarginių priemonių „Brexit’o“ be susitarimo atveju rinkiniui; |
| --- | --- |

A.

kadangi deleguotajame akte pateikiamos svarbios taisyklės, susijusios su Jungtinėje Karalystėje įsisteigusios sandorio šalies ir vienoje iš 27 ES valstybių įsisteigusios sandorio šalies sudaromais tarpusavio sandoriais, ir jis priklauso atsarginių priemonių „Brexit’o“ be susitarimo atveju rinkiniui;

| B. | kadangi Parlamentas pritaria, kad kompetentingoms institucijoms ir finansų rinkoms svarbu, kad ribotą 12 mėnesių laikotarpį tam tikriems su novacija susijusiems sandoriams būtų taikoma išimtis, jei JK įsisteigusi sandorio šalis pasikeičia į vienoje iš 27 ES valstybių įsisteigusią sandorio šalį; |
| --- | --- |

B.

kadangi Parlamentas pritaria, kad kompetentingoms institucijoms ir finansų rinkoms svarbu, kad ribotą 12 mėnesių laikotarpį tam tikriems su novacija susijusiems sandoriams būtų taikoma išimtis, jei JK įsisteigusi sandorio šalis pasikeičia į vienoje iš 27 ES valstybių įsisteigusią sandorio šalį;

| C. | kadangi Parlamentas mano, kad priimti techniniai reguliavimo standartai yra ne tokie patys kaip Europos priežiūros institucijų (EPI) pateikti projekte, nes Komisija tame projekte padarė pakeitimų, ir mano, kad Parlamentas turi tris mėnesius (tikrinimo laikotarpį) prieštaravimui dėl techninių reguliavimo standartų pateikti; kadangi Parlamentas primygtinai ragina Komisiją nurodyti vieno mėnesio tikrinimo laikotarpį tik tais atvejais, kai Komisija patvirtina EPI projektą be pakeitimų, t. y. kai projekte pateikti ir priimti techniniai reguliavimo standartai yra tokie patys; |
| --- | --- |

C.

kadangi Parlamentas mano, kad priimti techniniai reguliavimo standartai yra ne tokie patys kaip Europos priežiūros institucijų (EPI) pateikti projekte, nes Komisija tame projekte padarė pakeitimų, ir mano, kad Parlamentas turi tris mėnesius (tikrinimo laikotarpį) prieštaravimui dėl techninių reguliavimo standartų pateikti; kadangi Parlamentas primygtinai ragina Komisiją nurodyti vieno mėnesio tikrinimo laikotarpį tik tais atvejais, kai Komisija patvirtina EPI projektą be pakeitimų, t. y. kai projekte pateikti ir priimti techniniai reguliavimo standartai yra tokie patys;

| 1. | pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 201, 2012 7 27, p. 1.

(2)  OL L 331, 2010 12 15, p. 12.

(3)  OL L 331, 2010 12 15, p. 48.

(4)  OL L 331, 2010 12 15, p. 84.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/537 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/537

---

P8_TA(2019)0103

Valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimas renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose ***I

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose (COM(2018)0378 – C8-0242/2018 – 2018/0203(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/56)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0378), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0378),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 81 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0242/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 81 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0242/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0477/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0477/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 56.

---

P8_TC1-COD(2018)0203

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../..., kuriuo iš dalies keičiamas 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 81 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | siekiant tinkamo vidaus rinkos veikimo
  ir Europos civilinės justicijos erdvės, kurioje būtų vadovaujamasi tarpusavio pasitikėjimo ir abipusio teismų sprendimų pripažinimo principu, sukūrimo
  , būtina toliau gerinti ir spartinti
  valstybių narių
  teismų tarpusavio bendradarbiavimą renkant įrodymus

  įrodymų rinkimo srityje
  ; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(1)

siekiant tinkamo vidaus rinkos veikimo
  ir Europos civilinės justicijos erdvės, kurioje būtų vadovaujamasi tarpusavio pasitikėjimo ir abipusio teismų sprendimų pripažinimo principu, sukūrimo
  , būtina toliau gerinti ir spartinti
  valstybių narių
  teismų tarpusavio bendradarbiavimą renkant įrodymus

  įrodymų rinkimo srityje
  ; [1 pakeit.]

| (2) | Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1206/2001 (3) nustatytos valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose taisyklės; |
| --- | --- |

(2)

Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1206/2001 (3) nustatytos valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose taisyklės;

| (2a) | šiame reglamente teismo sąvoka turėtų būti traktuojama plačiai, siekiant, kad ji apimtų ne tik teismines funkcijas atliekančius teismus siaurąja šio žodžio prasme, bet ir kitas įstaigas ar institucijas, pagal nacionalinę teisę kompetentingas rinkti įrodymus šiame reglamente nustatyta tvarka, pvz., kai kuriose valstybėse narėse ir konkrečiomis aplinkybėmis tai būtų teisėsaugos institucijos ar notarai; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(2a)

šiame reglamente teismo sąvoka turėtų būti traktuojama plačiai, siekiant, kad ji apimtų ne tik teismines funkcijas atliekančius teismus siaurąja šio žodžio prasme, bet ir kitas įstaigas ar institucijas, pagal nacionalinę teisę kompetentingas rinkti įrodymus šiame reglamente nustatyta tvarka, pvz., kai kuriose valstybėse narėse ir konkrečiomis aplinkybėmis tai būtų teisėsaugos institucijos ar notarai; [2 pakeit.]

| (2b) | nepaprastai svarbu, kad būtų prieinamos veiksmingos įrodymų gavimo, saugojimo ir pateikimo priemonės ir kad būtų deramai paisoma teisių į gynybą ir būtinybės apsaugoti konfidencialią informaciją. Atsižvelgiant į tai, svarbu skatinti naudoti šiuolaikines technologijas; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(2b)

nepaprastai svarbu, kad būtų prieinamos veiksmingos įrodymų gavimo, saugojimo ir pateikimo priemonės ir kad būtų deramai paisoma teisių į gynybą ir būtinybės apsaugoti konfidencialią informaciją. Atsižvelgiant į tai, svarbu skatinti naudoti šiuolaikines technologijas; [3 pakeit.]

| (3) | siekiant
  veiksmingai
  užtikrinti
  tiesioginį ir
  greitą prašymų ir pranešimų perdavimą, turėtų būti naudojamasi visomis tinkamomis šiuolaikinių ryšių technologijų priemonėmis
  , o tuo požiūriu turėtų būti atsižvelgiama į nuolatinį tokių technologijų vystymąsi
  . Todėl paprastai visi ryšiai ir keitimasis dokumentais turėtų būti vykdomi naudojant decentralizuotą IT sistemą, kurią sudaro nacionalinės IT sistemos; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(3)

siekiant
  veiksmingai
  užtikrinti
  tiesioginį ir
  greitą prašymų ir pranešimų perdavimą, turėtų būti naudojamasi visomis tinkamomis šiuolaikinių ryšių technologijų priemonėmis
  , o tuo požiūriu turėtų būti atsižvelgiama į nuolatinį tokių technologijų vystymąsi
  . Todėl paprastai visi ryšiai ir keitimasis dokumentais turėtų būti vykdomi naudojant decentralizuotą IT sistemą, kurią sudaro nacionalinės IT sistemos; [4 pakeit.]

| (3a) | decentralizuota IT sistema turėtų būti grindžiama sistema „e. CODEX“ ir administruojama agentūros „eu-LISA“. Agentūrai „eu-LISA“ turėtų būti skirta išteklių, kad šią sistemą būtų galima įdiegti ir eksploatuoti, bei teikti techninę paramą kilus su sistemos veikimu susijusių problemų. Komisija turėtų kuo greičiau ir bet kuriuo atveju iki 2019 m. pabaigos pateikti pasiūlymą dėl reglamento dėl tarpvalstybinio ryšių palaikymo vykstant teismo procesui („e. CODEX“); [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(3a)

decentralizuota IT sistema turėtų būti grindžiama sistema „e. CODEX“ ir administruojama agentūros „eu-LISA“. Agentūrai „eu-LISA“ turėtų būti skirta išteklių, kad šią sistemą būtų galima įdiegti ir eksploatuoti, bei teikti techninę paramą kilus su sistemos veikimu susijusių problemų. Komisija turėtų kuo greičiau ir bet kuriuo atveju iki 2019 m. pabaigos pateikti pasiūlymą dėl reglamento dėl tarpvalstybinio ryšių palaikymo vykstant teismo procesui („e. CODEX“); [5 pakeit.]

| (4) | siekiant užtikrinti skaitmeninių įrodymų tarpusavio pripažinimą, tokie valstybėje narėje pagal jos teisę surinkti įrodymai neturėtų būti nepripažįstami kaip įrodymai kitose valstybėse narėse tik dėl jų skaitmeninio pobūdžio
  . Tas principas neturėtų daryti poveikio nustatant įrodymo kokybės ir vertės mastą pagal nacionalinės teisės nuostatas – nesvarbu, ar jis skaitmeninio pobūdžio, ar ne
  ; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti skaitmeninių įrodymų tarpusavio pripažinimą, tokie valstybėje narėje pagal jos teisę surinkti įrodymai neturėtų būti nepripažįstami kaip įrodymai kitose valstybėse narėse tik dėl jų skaitmeninio pobūdžio
  . Tas principas neturėtų daryti poveikio nustatant įrodymo kokybės ir vertės mastą pagal nacionalinės teisės nuostatas – nesvarbu, ar jis skaitmeninio pobūdžio, ar ne
  ; [6 pakeit.]

| (5) | Reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 neturėtų daryti poveikio valdžios institucijų galimybei keistis informacija pagal sistemas, nustatytas pagal kitas Sąjungos priemones, kaip antai Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2201/2003 (4) ar Tarybos reglamentą (EB) Nr. 4/2009 (5), net jei ta informacija turi įrodomąją vertę, taip besikreipiančiajai institucijai paliekant galimybę pasirinkti tinkamiausią metodą; |
| --- | --- |

(5)

Reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 neturėtų daryti poveikio valdžios institucijų galimybei keistis informacija pagal sistemas, nustatytas pagal kitas Sąjungos priemones, kaip antai Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2201/2003 (4) ar Tarybos reglamentą (EB) Nr. 4/2009 (5), net jei ta informacija turi įrodomąją vertę, taip besikreipiančiajai institucijai paliekant galimybę pasirinkti tinkamiausią metodą;

| (5a) | taikant įrodymų rinkimo, saugojimo ir pateikimo procedūras turėtų būti užtikrinama, kad pagal Sąjungos teisę būtų saugomos šalių procesinės teisės bei garantuojama asmens duomenų ir privatumo apsauga, neliečiamumas ir konfidencialumas; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(5a)

taikant įrodymų rinkimo, saugojimo ir pateikimo procedūras turėtų būti užtikrinama, kad pagal Sąjungos teisę būtų saugomos šalių procesinės teisės bei garantuojama asmens duomenų ir privatumo apsauga, neliečiamumas ir konfidencialumas; [7 pakeit.]

| (6) | šiuo metu išnaudojamos ne visos šiuolaikinių ryšių technologijų, visų pirma vaizdo konferencijų, kurios yra svarbi
  ir tiesioginė
  įrodymų rinkimo supaprastinimo ir spartinimo priemonė, galimybės. Kai įrodymai turi būti surenkami apklausiant asmenį, kurio nuolatinė gyvenamoji vieta yra kitoje valstybėje narėje, kaip liudytoją, šalį ar ekspertą, teismas turėtų surinkti šiuos įrodymus tiesiogiai naudodamasis vaizdo konferencija, jeigu tokia galimybė yra

  ar bet kuria kita tinkama nuotolinio ryšio technologija
  ,
  prieinama
  atitinkamuose teismuose ir, jo nuomone, naudotis tokia technologija yra tinkama

  , nebent
  , atsižvelgiant į konkrečias bylos aplinkybes
  , naudojimasis tokia technologija būtų laikomas netinkamu teisingam bylos nagrinėjimui užtikrinti
  .
  Naudojimosi tokiomis ryšio priemonėmis taisyklės turėtų būti technologiškai neutralios ir jomis turėtų būti atsižvelgiama į ateities sprendimus ryšių srityje. Asmuo, kurį ketinama išklausyti, turėtų sutikti su tokios technologijos naudojimu, kai šito reikalaujama pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę
  ; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

šiuo metu išnaudojamos ne visos šiuolaikinių ryšių technologijų, visų pirma vaizdo konferencijų, kurios yra svarbi
  ir tiesioginė
  įrodymų rinkimo supaprastinimo ir spartinimo priemonė, galimybės. Kai įrodymai turi būti surenkami apklausiant asmenį, kurio nuolatinė gyvenamoji vieta yra kitoje valstybėje narėje, kaip liudytoją, šalį ar ekspertą, teismas turėtų surinkti šiuos įrodymus tiesiogiai naudodamasis vaizdo konferencija, jeigu tokia galimybė yra

  ar bet kuria kita tinkama nuotolinio ryšio technologija
  ,
  prieinama
  atitinkamuose teismuose ir, jo nuomone, naudotis tokia technologija yra tinkama

  , nebent
  , atsižvelgiant į konkrečias bylos aplinkybes
  , naudojimasis tokia technologija būtų laikomas netinkamu teisingam bylos nagrinėjimui užtikrinti
  .
  Naudojimosi tokiomis ryšio priemonėmis taisyklės turėtų būti technologiškai neutralios ir jomis turėtų būti atsižvelgiama į ateities sprendimus ryšių srityje. Asmuo, kurį ketinama išklausyti, turėtų sutikti su tokios technologijos naudojimu, kai šito reikalaujama pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę
  ; [8 pakeit.]

| (7) | siekiant palengvinti diplomatinių atstovų

  diplomatinio personalo
  ar konsulinių pareigūnų atliekamą įrodymų rinkimą, tokie asmenys gali kitos valstybės narės teritorijoje ir jos dalyje, kurioje jie vykdo savo funkcijas

  yra akredituoti
  ,
  teritorijoje, savo diplomatinės atstovybės ar konsulato patalpose
  , be išankstinio prašymo rinkti įrodymus, reikalingus valstybės narės, kuriai jie atstovauja, teismuose vykdomam procesui, apklausdami valstybės narės, kuriai jie atstovauja, piliečius, tačiau neversdami jų to daryti

  asmuo, kurį ketinama apklausti, turi savo noru bendradarbiauti renkant įrodymus
  ; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

siekiant palengvinti diplomatinių atstovų

  diplomatinio personalo
  ar konsulinių pareigūnų atliekamą įrodymų rinkimą, tokie asmenys gali kitos valstybės narės teritorijoje ir jos dalyje, kurioje jie vykdo savo funkcijas

  yra akredituoti
  ,
  teritorijoje, savo diplomatinės atstovybės ar konsulato patalpose
  , be išankstinio prašymo rinkti įrodymus, reikalingus valstybės narės, kuriai jie atstovauja, teismuose vykdomam procesui, apklausdami valstybės narės, kuriai jie atstovauja, piliečius, tačiau neversdami jų to daryti

  asmuo, kurį ketinama apklausti, turi savo noru bendradarbiauti renkant įrodymus
  ; [9 pakeit.]

| (7a) | svarbu užtikrinti, kad šis reglamentas būtų taikomas laikantis Sąjungos duomenų apsaugos teisės nuostatų ir kad juo būtų paisoma privatumo apsaugos, įtvirtintos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Taip pat svarbu užtikrinti, kad bet koks fizinių asmenų asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą būtų vykdomas laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679
   (6)

  ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/58/EB
   (7)

  . Pagal šį reglamentą asmens duomenys turėtų būti tvarkomi tik konkrečiais šiame reglamente nustatytais tikslais; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(7a)

svarbu užtikrinti, kad šis reglamentas būtų taikomas laikantis Sąjungos duomenų apsaugos teisės nuostatų ir kad juo būtų paisoma privatumo apsaugos, įtvirtintos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Taip pat svarbu užtikrinti, kad bet koks fizinių asmenų asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą būtų vykdomas laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679
   (6)

  ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/58/EB
   (7)

  . Pagal šį reglamentą asmens duomenys turėtų būti tvarkomi tik konkrečiais šiame reglamente nustatytais tikslais; [10 pakeit.]

| (8) | kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o sukuriant
  supaprastintą
  teisinę sistemą, užtikrinančią
  tiesioginį, veiksmingą ir
  spartų prašymų ir pranešimų dėl įrodymų rinkimo perdavimą, tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o sukuriant
  supaprastintą
  teisinę sistemą, užtikrinančią
  tiesioginį, veiksmingą ir
  spartų prašymų ir pranešimų dėl įrodymų rinkimo perdavimą, tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; [11 pakeit.]

| (8a) | šiuo reglamentu siekiama pagerinti teismo proceso veiksmingumą ir spartą supaprastinant ir racionalizuojant bendradarbiavimo renkant įrodymus tarpvalstybinėse bylose mechanizmus, tuo pat metu padedant trumpinti asmenų ir įmonių sugaištamą laiką bei mažinti jiems tenkančias išlaidas. Be to, didesnis teisinis tikrumas kartu su paprastesnėmis, racionalizuotomis ir skaitmeninėmis procedūromis gali tapti paskata asmenims ir įmonėms sudaryti tarpvalstybinius sandorius bei taip paskatinti prekybą Sąjungoje ir, savo ruožtu, vidaus rinkos veikimą; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(8a)

šiuo reglamentu siekiama pagerinti teismo proceso veiksmingumą ir spartą supaprastinant ir racionalizuojant bendradarbiavimo renkant įrodymus tarpvalstybinėse bylose mechanizmus, tuo pat metu padedant trumpinti asmenų ir įmonių sugaištamą laiką bei mažinti jiems tenkančias išlaidas. Be to, didesnis teisinis tikrumas kartu su paprastesnėmis, racionalizuotomis ir skaitmeninėmis procedūromis gali tapti paskata asmenims ir įmonėms sudaryti tarpvalstybinius sandorius bei taip paskatinti prekybą Sąjungoje ir, savo ruožtu, vidaus rinkos veikimą; [12 pakeit.]

| (9) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį ir 4a straipsnio 1 dalį [Jungtinė Karalystė] [ir] [Airija] [pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą] [nedalyvauja priimant ir taikant šį reglamentą ir jis nėra jai (joms) privalomas ar taikomas]; |
| --- | --- |

(9)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį ir 4a straipsnio 1 dalį [Jungtinė Karalystė] [ir] [Airija] [pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą] [nedalyvauja priimant ir taikant šį reglamentą ir jis nėra jai (joms) privalomas ar taikomas];

| (10) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(10)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (11) | siekiant apibrėžti išsamią decentralizuotos IT sistemos veikimo tvarką, taip pat siekiant nustatyti vaizdo konferencijų naudojimo minimalius techninius standartus ir reikalavimus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus. Tokiais deleguotaisiais aktais turėtų būti garantuotas veiksmingas, patikimas ir sklandus reikiamos informacijos perdavimas naudojantis decentralizuota IT sistema ir pasirūpinta, kad surengus vaizdo konferenciją būtų užtikrintas aukštos kokybės ryšys ir bendravimas tikruoju laiku. Be to,
  siekiant atnaujinti standartines formas, išdėstytas prieduose, arba padaryti jų techninius pakeitimus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais priedai būtų iš dalies pakeisti. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (8) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(11)

siekiant apibrėžti išsamią decentralizuotos IT sistemos veikimo tvarką, taip pat siekiant nustatyti vaizdo konferencijų naudojimo minimalius techninius standartus ir reikalavimus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus. Tokiais deleguotaisiais aktais turėtų būti garantuotas veiksmingas, patikimas ir sklandus reikiamos informacijos perdavimas naudojantis decentralizuota IT sistema ir pasirūpinta, kad surengus vaizdo konferenciją būtų užtikrintas aukštos kokybės ryšys ir bendravimas tikruoju laiku. Be to,
  siekiant atnaujinti standartines formas, išdėstytas prieduose, arba padaryti jų techninius pakeitimus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais priedai būtų iš dalies pakeisti. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (8) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; [13 pakeit.]

| (12) | pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 punktus Komisija, remdamasi informacija, surinkta laikantis specialios stebėjimo tvarkos, bei siekdama įvertinti tikrąjį reglamento poveikį ir būtinybę imtis papildomų veiksmų, turėtų įvertinti šį reglamentą; |
| --- | --- |

(12)

pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 punktus Komisija, remdamasi informacija, surinkta laikantis specialios stebėjimo tvarkos, bei siekdama įvertinti tikrąjį reglamento poveikį ir būtinybę imtis papildomų veiksmų, turėtų įvertinti šį reglamentą;

| (13) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(13)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnis papildomas 4 dalimi:

  „4.   Šiame reglamente sąvoka „teismas“ – bet kuri valstybės narės institucija,
  pagal tos valstybės narės įstatymus
  kompetentinga rinkti įrodymus pagal šį reglamentą.“; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

1)

1 straipsnis papildomas 4 dalimi:

„4.   Šiame reglamente sąvoka „teismas“ – bet kuri valstybės narės institucija,
  pagal tos valstybės narės įstatymus
  kompetentinga rinkti įrodymus pagal šį reglamentą.“; [14 pakeit.]

| 2) | 6 straipsnis pakeičiamas taip:

  „6 straipsnis
  Prašymų ir kitų pranešimų perdavimas

  1.   Prašymai ir pranešimai pagal šį reglamentą perduodami per decentralizuotą IT sistemą, kurią sudaro ryšių infrastruktūra sujungtos nacionalinės IT sistemos, leidžiančią užtikrinti saugų
  , tvirtą
  ir patikimą tarpvalstybinį nacionalinių IT sistemų keitimąsi informacija
  – taip pat ir tikruoju laiku – deramai paisant pagrindinių teisių ir laisvių
  .
  Ta decentralizuota IT sistema turėtų būti grindžiama „e. CODEX“ veikla. [15 pakeit.]



  2.   Prašymams ir pranešimams, perduodamiems per 1 dalyje nurodytą decentralizuotą IT sistemą, taikoma Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 910/2014 (9) nustatyta bendroji teisinė
  kvalifikuotų
  patikimumo užtikrinimo paslaugų naudojimo sistema. [16 pakeit.]



  3.   Jeigu 1 dalyje nurodytiems prašymams ir pranešimams reikalingas arba yra naudojamas spaudas arba rašytinis parašas, vietoj jų gali būti naudojami „kvalifikuoti elektroniniai spaudai“ ir „kvalifikuoti elektroniniai parašai“, apibrėžti Reglamente (ES) Nr. 910/2014
  , jeigu visapusiškai užtikrinta, kad susiję asmenys per pakankamą laiką ir teisėtai yra įgiję žinių apie tokius dokumentus
  . [17 pakeit.]





  3a.
     
  Pagal 20 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus šiam reglamentui papildyti nustatant išsamią decentralizuotos IT sistemos veikimo tvarką. Naudodamasi tais įgaliojimais, Komisija užtikrina, kad taikant sistemą būtų garantuojami veiksmingi, patikimi ir sklandūs reikiamos informacijos mainai, taip pat aukšto lygio saugumas vykdant perdavimą bei saugant privatumą ir asmens duomenis, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2016/679 ir Direktyvoje 2002/58/EB. [18 pakeit.]



  4.   Jei 1 dalyje numatytas perdavimas neįmanomas dėl nenumatyto ir išskirtinio decentralizuotos IT sistemos sutrikimo arba kitais išimtiniais atvejais, perdavimas atliekamas greičiausiomis perdavimo priemonėmis, kurias prašomoji valstybė narė nurodė kaip priimtinas.“; [19 pakeit.]




  (9)  2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje, kuriuo panaikinama Direktyva 1999/93/EB (OL L 257, 2014 8 28, p. 73)." |
| --- | --- |

2)

6 straipsnis pakeičiamas taip:

„6 straipsnis

Prašymų ir kitų pranešimų perdavimas

1.   Prašymai ir pranešimai pagal šį reglamentą perduodami per decentralizuotą IT sistemą, kurią sudaro ryšių infrastruktūra sujungtos nacionalinės IT sistemos, leidžiančią užtikrinti saugų
  , tvirtą
  ir patikimą tarpvalstybinį nacionalinių IT sistemų keitimąsi informacija
  – taip pat ir tikruoju laiku – deramai paisant pagrindinių teisių ir laisvių
  .
  Ta decentralizuota IT sistema turėtų būti grindžiama „e. CODEX“ veikla. [15 pakeit.]

2.   Prašymams ir pranešimams, perduodamiems per 1 dalyje nurodytą decentralizuotą IT sistemą, taikoma Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 910/2014 (9) nustatyta bendroji teisinė
  kvalifikuotų
  patikimumo užtikrinimo paslaugų naudojimo sistema. [16 pakeit.]

3.   Jeigu 1 dalyje nurodytiems prašymams ir pranešimams reikalingas arba yra naudojamas spaudas arba rašytinis parašas, vietoj jų gali būti naudojami „kvalifikuoti elektroniniai spaudai“ ir „kvalifikuoti elektroniniai parašai“, apibrėžti Reglamente (ES) Nr. 910/2014
  , jeigu visapusiškai užtikrinta, kad susiję asmenys per pakankamą laiką ir teisėtai yra įgiję žinių apie tokius dokumentus
  . [17 pakeit.]

3a.
     
  Pagal 20 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus šiam reglamentui papildyti nustatant išsamią decentralizuotos IT sistemos veikimo tvarką. Naudodamasi tais įgaliojimais, Komisija užtikrina, kad taikant sistemą būtų garantuojami veiksmingi, patikimi ir sklandūs reikiamos informacijos mainai, taip pat aukšto lygio saugumas vykdant perdavimą bei saugant privatumą ir asmens duomenis, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2016/679 ir Direktyvoje 2002/58/EB. [18 pakeit.]

4.   Jei 1 dalyje numatytas perdavimas neįmanomas dėl nenumatyto ir išskirtinio decentralizuotos IT sistemos sutrikimo arba kitais išimtiniais atvejais, perdavimas atliekamas greičiausiomis perdavimo priemonėmis, kurias prašomoji valstybė narė nurodė kaip priimtinas.“; [19 pakeit.]

(9)  2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje, kuriuo panaikinama Direktyva 1999/93/EB (OL L 257, 2014 8 28, p. 73)."

9

| 3) | 17 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis panaikinama; |
| --- | --- | --- |

3)

17 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis panaikinama;

| b) | 4 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Jeigu per 30 dienų nuo prašymo išsiuntimo dienos prašantysis teismas negauna informacijos apie tai, ar prašymas priimtas, laikoma, kad prašymas priimtas.“; |
| --- | --- |

b)

4 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Jeigu per 30 dienų nuo prašymo išsiuntimo dienos prašantysis teismas negauna informacijos apie tai, ar prašymas priimtas, laikoma, kad prašymas priimtas.“;

| 4) | įterpiamas 17a straipsnis:

  „17a straipsnis
  Tiesioginis įrodymų rinkimas naudojant vaizdo konferenciją

  nuotolinio ryšio technologiją [20 pakeit.]


  1.   Kai įrodymai turi būti surenkami apklausiant asmenį, kurio nuolatinė gyvenamoji vieta yra kitoje valstybėje narėje, kaip liudytoją, šalį ar ekspertą, ir teismas neprašo kompetentingo kitos valstybės narės teismo surinkti įrodymus pagal 1 straipsnio 1 dalies a punktą, teismas surenka įrodymus tiesiogiai pagal 17 straipsnį naudodamasis vaizdo konferencija
  arba bet kuria kita tinkama nuotolinio ryšio technologija
  , jeigu tokia galimybė yra atitinkamuose teismuose ir, jo nuomone, naudotis tokia technologija yra tinkama

  , nebent,
  atsižvelgiant į konkrečias bylos aplinkybes
  , tokios technologijos naudojimas laikytinas netinkamu teisingo bylos nagrinėjimo požiūriu
  . [21 pakeit.]





  Asmuo, kurį ketinama išklausyti, turi sutikti su vaizdo konferencijos ar bet kurios kitos tinkamos nuotolinio ryšio technologijos naudojimu, kai šito reikalaujama pagal prašančiosios valstybės narės nacionalinę teisę. [22 pakeit.]



  2.   Kai pateikiamas prašymas tiesiogiai surinkti įrodymus naudojantis vaizdo konferencija
  ar bet kuria kita tinkama nuotolinio ryšio technologija
  , posėdis rengiamas teismo patalpose. Prašantysis teismas ir 3 straipsnio 3 dalyje nurodyta centrinė įstaiga arba kompetentinga institucija arba teismas, kurio patalpose turi būti rengiamas posėdis, susitaria dėl praktinės vaizdo konferencijos tvarkos.
  Ta tvarka turi atitikti minimalius techninius vaizdo konferencijų naudojimo standartus ir reikalavimus, apibrėžtus remiantis 3a dalimi
  . [23 pakeit.]





  2a.
     
  Taikant bet kurią elektroninę įrodymų rinkimo sistemą užtikrinama profesinės paslapties ir advokato teisės neatskleisti profesinės paslapties apsauga. [24 pakeit.]



  3.   Kai įrodymai renkami naudojant vaizdo konferenciją
  arba bet kurią kitą prieinamą ryšių technologiją
  : [25 pakeit.]







  a) | 3 straipsnio 3 dalyje nurodyta prašomosios valstybės narės centrinė įstaiga arba kompetentinga institucija gali paskirti teismą dalyvauti renkant įrodymus, siekiant užtikrinti pagarbą pagrindiniams prašomosios valstybės narės teisės principams; |
| --- | --- | --- |

4)

įterpiamas 17a straipsnis:

„17a straipsnis

Tiesioginis įrodymų rinkimas naudojant vaizdo konferenciją

  nuotolinio ryšio technologiją [20 pakeit.]

1.   Kai įrodymai turi būti surenkami apklausiant asmenį, kurio nuolatinė gyvenamoji vieta yra kitoje valstybėje narėje, kaip liudytoją, šalį ar ekspertą, ir teismas neprašo kompetentingo kitos valstybės narės teismo surinkti įrodymus pagal 1 straipsnio 1 dalies a punktą, teismas surenka įrodymus tiesiogiai pagal 17 straipsnį naudodamasis vaizdo konferencija
  arba bet kuria kita tinkama nuotolinio ryšio technologija
  , jeigu tokia galimybė yra atitinkamuose teismuose ir, jo nuomone, naudotis tokia technologija yra tinkama

  , nebent,
  atsižvelgiant į konkrečias bylos aplinkybes
  , tokios technologijos naudojimas laikytinas netinkamu teisingo bylos nagrinėjimo požiūriu
  . [21 pakeit.]

Asmuo, kurį ketinama išklausyti, turi sutikti su vaizdo konferencijos ar bet kurios kitos tinkamos nuotolinio ryšio technologijos naudojimu, kai šito reikalaujama pagal prašančiosios valstybės narės nacionalinę teisę. [22 pakeit.]

2.   Kai pateikiamas prašymas tiesiogiai surinkti įrodymus naudojantis vaizdo konferencija
  ar bet kuria kita tinkama nuotolinio ryšio technologija
  , posėdis rengiamas teismo patalpose. Prašantysis teismas ir 3 straipsnio 3 dalyje nurodyta centrinė įstaiga arba kompetentinga institucija arba teismas, kurio patalpose turi būti rengiamas posėdis, susitaria dėl praktinės vaizdo konferencijos tvarkos.
  Ta tvarka turi atitikti minimalius techninius vaizdo konferencijų naudojimo standartus ir reikalavimus, apibrėžtus remiantis 3a dalimi
  . [23 pakeit.]

2a.
     
  Taikant bet kurią elektroninę įrodymų rinkimo sistemą užtikrinama profesinės paslapties ir advokato teisės neatskleisti profesinės paslapties apsauga. [24 pakeit.]

3.   Kai įrodymai renkami naudojant vaizdo konferenciją
  arba bet kurią kitą prieinamą ryšių technologiją
  : [25 pakeit.]

a)

3 straipsnio 3 dalyje nurodyta prašomosios valstybės narės centrinė įstaiga arba kompetentinga institucija gali paskirti teismą dalyvauti renkant įrodymus, siekiant užtikrinti pagarbą pagrindiniams prašomosios valstybės narės teisės principams;

| b) | prireikus, prašančiojo teismo, asmens, kuris turi būti apklausiamas, arba posėdyje dalyvaujančio prašomosios valstybės narės teisėjo prašymu 3 straipsnio 3 dalyje nurodyta centrinė įstaiga arba kompetentinga institucija užtikrina, kad asmeniui, kuris turi būti apklausiamas, ar teisėjui būtų suteiktos
  kvalifikuoto
  vertėjo žodžiu paslaugos. [26 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

prireikus, prašančiojo teismo, asmens, kuris turi būti apklausiamas, arba posėdyje dalyvaujančio prašomosios valstybės narės teisėjo prašymu 3 straipsnio 3 dalyje nurodyta centrinė įstaiga arba kompetentinga institucija užtikrina, kad asmeniui, kuris turi būti apklausiamas, ar teisėjui būtų suteiktos
  kvalifikuoto
  vertėjo žodžiu paslaugos. [26 pakeit.]

3a.
     
  Pagal 20 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus šiam reglamentui papildyti nustatant minimalius vaizdo konferencijų naudojimo standartus ir reikalavimus.

Naudodamasi tais įgaliojimais, Komisija užtikrina, kad surengus vaizdo konferenciją būtų garantuotas aukštos kokybės ryšys ir bendravimas tikruoju laiku. Komisija taip pat užtikrina, kad perduodant informaciją būtų garantuojamas aukšto lygio saugumas bei privatumo ir asmens duomenų apsauga, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2016/679 ir Direktyvoje 2002/58/EB. [27 pakeit.]

3b.
     
  Teismas informuoja asmenį, kurį ketinama apklausti, ir šalis, įskaitant atitinkamus jų teisinius atstovus, apie posėdžio, kuris vyks naudojant vaizdo konferencijų ar bet kurią kitą tinkamą nuotolinio ryšio technologiją, datą, laiką ir vietą bei dalyvavimo jame sąlygas. Atitinkamas teismas pateikia šalims ir jų teisiniams atstovams instrukcijas, susijusias su dokumentų ar kitos medžiagos pateikimo posėdžio, kuris vyks naudojant vaizdo konferencijų ar bet kurią kitą tinkamą nuotolinio ryšio technologiją, metu procedūra.“
  ; [28 pakeit.]

| 5) | įterpiamas 17b straipsnis:

  „17b straipsnis

  Diplomatinių atstovų

  Diplomatinio personalo
  ar konsulinių pareigūnų renkami įrodymai [29 pakeit.]

  Valstybės narės diplomatiniai atstovai

  diplomatinis personalas
  ar konsuliniai pareigūnai gali kitos valstybės narės teritorijoje ir jos dalyje, kurioje vykdo savo funkcijas,

  jie yra akredituoti, teritorijoje esančiose diplomatinės atstovybės ar konsulinės įstaigos patalpose
  be išankstinio prašymo pagal 17 straipsnio 1 dalį rinkti įrodymus, reikalingus valstybės narės, kuriai jie atstovauja, teismuose vykdomam procesui, apklausdami valstybės narės, kuriai jie atstovauja, piliečius, tačiau neversdami jų to daryti.
  Toks įrodymų rinkimas gali būti vykdomas tik savanoriškai bendradarbiaujant asmeniui, kurį ketinama apklausti. Įrodymai renkami vadovaujant prašančiajam teismui, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę.
  “; [30 pakeit.] |
| --- | --- |

5)

įterpiamas 17b straipsnis:

„17b straipsnis

Diplomatinių atstovų

  Diplomatinio personalo
  ar konsulinių pareigūnų renkami įrodymai [29 pakeit.]

Valstybės narės diplomatiniai atstovai

  diplomatinis personalas
  ar konsuliniai pareigūnai gali kitos valstybės narės teritorijoje ir jos dalyje, kurioje vykdo savo funkcijas,

  jie yra akredituoti, teritorijoje esančiose diplomatinės atstovybės ar konsulinės įstaigos patalpose
  be išankstinio prašymo pagal 17 straipsnio 1 dalį rinkti įrodymus, reikalingus valstybės narės, kuriai jie atstovauja, teismuose vykdomam procesui, apklausdami valstybės narės, kuriai jie atstovauja, piliečius, tačiau neversdami jų to daryti.
  Toks įrodymų rinkimas gali būti vykdomas tik savanoriškai bendradarbiaujant asmeniui, kurį ketinama apklausti. Įrodymai renkami vadovaujant prašančiajam teismui, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę.
  “; [30 pakeit.]

| 6) | po 18 straipsnio įterpiamas 6 skirsnis:
  „6 skirsnis
  Tarpusavio pripažinimas

  18a straipsnis


  Skaitmeninis
  narėje pagal jos teisę surinktų skaitmeninių įrodymų negalima

  pobūdis negali būti naudojamas kaip priežastis
  atsisakyti
  juos
  pripažinti kitose valstybėse narėse vien dėl jų skaitmeninio pobūdžio.
  Klausimas, ar įrodymas yra skaitmeninio, ar neskaitmeninio pobūdžio, nėra veiksnys priimant sprendimą dėl tokio įrodymo kokybės ir vertės.
  “; [31 pakeit.] |
| --- | --- |

6)

po 18 straipsnio įterpiamas 6 skirsnis:

„6 skirsnis

Tarpusavio pripažinimas

18a straipsnis

Skaitmeninis
  narėje pagal jos teisę surinktų skaitmeninių įrodymų negalima

  pobūdis negali būti naudojamas kaip priežastis
  atsisakyti
  juos
  pripažinti kitose valstybėse narėse vien dėl jų skaitmeninio pobūdžio.
  Klausimas, ar įrodymas yra skaitmeninio, ar neskaitmeninio pobūdžio, nėra veiksnys priimant sprendimą dėl tokio įrodymo kokybės ir vertės.
  “; [31 pakeit.]

| 6a) | po 18 straipsnio įterpiamas šis 6a skirsnis:




  „6a skirsnis




  Asmens duomenų tvarkymas





  18b straipsnis




  Bet koks asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą, įskaitant kompetentingų institucijų vykdomą keitimąsi asmens duomenimis arba jų perdavimą, turi atitikti Reglamentą (ES) 2016/679. Bet koks kompetentingų institucijų vykdomas keitimasis informacija arba jos perdavimas Sąjungos lygmeniu turi būti vykdomas laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725

   (*1)

  . Su konkrečios bylos nagrinėjimu nesusiję asmens duomenys nedelsiant ištrinami. [32 pakeit.]



  (*1)  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).“;" |
| --- | --- |

6a)

6a)

po 18 straipsnio įterpiamas šis 6a skirsnis:

po 18 straipsnio įterpiamas šis 6a skirsnis:

„6a skirsnis

„6a skirsnis

Asmens duomenų tvarkymas

Asmens duomenų tvarkymas

18b straipsnis

Bet koks asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą, įskaitant kompetentingų institucijų vykdomą keitimąsi asmens duomenimis arba jų perdavimą, turi atitikti Reglamentą (ES) 2016/679. Bet koks kompetentingų institucijų vykdomas keitimasis informacija arba jos perdavimas Sąjungos lygmeniu turi būti vykdomas laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725

   (*1)

  . Su konkrečios bylos nagrinėjimu nesusiję asmens duomenys nedelsiant ištrinami. [32 pakeit.]

(*1)  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).“;"

*1

| 7) | 19 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Komisijai pagal 20 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami priedai, siekiant atnaujinti standartines formas arba padaryti jų techninius pakeitimus.“; |
| --- | --- |

7)

19 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Komisijai pagal 20 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami priedai, siekiant atnaujinti standartines formas arba padaryti jų techninius pakeitimus.“;

| 8) | 20 straipsnis pakeičiamas taip:

  „20 straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   
  6 straipsnio 3a dalyje, 17a straipsnio 3a dalyje ir
  19 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui nuo ... [šio reglamento įsigaliojimo datos

  diena
  ].
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos
  . [33 pakeit.]



  3.   Europos Parlamentas ar Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti
  6 straipsnio 3a dalyje, 17a straipsnio 3a dalyje ir
  19 straipsnio 2 dalyje nurodytų įgaliojimų delegavimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. [34 pakeit.]



  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal
  6 straipsnio 3a dalį, 17a straipsnio 3a dalį arba
  19 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“; [35 pakeit.] |
| --- | --- |

8)

20 straipsnis pakeičiamas taip:

„20 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   
  6 straipsnio 3a dalyje, 17a straipsnio 3a dalyje ir
  19 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui nuo ... [šio reglamento įsigaliojimo datos

  diena
  ].
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos
  . [33 pakeit.]

3.   Europos Parlamentas ar Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti
  6 straipsnio 3a dalyje, 17a straipsnio 3a dalyje ir
  19 straipsnio 2 dalyje nurodytų įgaliojimų delegavimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. [34 pakeit.]

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal
  6 straipsnio 3a dalį, 17a straipsnio 3a dalį arba
  19 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“; [35 pakeit.]

| 9) | įterpiamas 22a straipsnis:

  „22a straipsnis
  Stebėsena

  1.   Ne vėliau kaip ... [
  dvejiems


  vieni

  metai po taikymo pradžios datos


  įsigaliojimo dienos
  ] Komisija parengia išsamią šio reglamento rezultatų ir poveikio stebėsenos programą. [36 pakeit.]



  2.   Stebėsenos programoje nustatomos duomenų ir kitų būtinų įrodymų rinkimo priemonės ir periodiškumas. Joje nurodomi veiksmai, kurių turi imtis Komisija ir valstybės narės duomenims bei kitiems įrodymams rinkti ir analizuoti.


  3.   Valstybės narės teikia Komisijai duomenis ir kitus įrodymus, reikalingus stebėsenai vykdyti.“; |
| --- | --- |

9)

įterpiamas 22a straipsnis:

„22a straipsnis

Stebėsena

1.   Ne vėliau kaip ... [
  dvejiems


  vieni

  metai po taikymo pradžios datos


  įsigaliojimo dienos
  ] Komisija parengia išsamią šio reglamento rezultatų ir poveikio stebėsenos programą. [36 pakeit.]

2.   Stebėsenos programoje nustatomos duomenų ir kitų būtinų įrodymų rinkimo priemonės ir periodiškumas. Joje nurodomi veiksmai, kurių turi imtis Komisija ir valstybės narės duomenims bei kitiems įrodymams rinkti ir analizuoti.

3.   Valstybės narės teikia Komisijai duomenis ir kitus įrodymus, reikalingus stebėsenai vykdyti.“;

| 10) | 23 straipsnis pakeičiamas taip:

  „23 straipsnis
  Vertinimas

  1.   Ne anksčiau

  vėliau
  kaip ... [
  penkeriems


  ketveri

  metai po šio reglamento taikymo pradžios datos] Komisija atlieka šio reglamento vertinimą ir pateikia pagrindinių išvadų ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui
  bei prireikus pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto
  . [37 pakeit.]



  2.   Valstybės narės teikia Komisijai informaciją, reikalingą tai ataskaitai parengti.“. |
| --- | --- |

10)

23 straipsnis pakeičiamas taip:

„23 straipsnis

Vertinimas

1.   Ne anksčiau

  vėliau
  kaip ... [
  penkeriems


  ketveri

  metai po šio reglamento taikymo pradžios datos] Komisija atlieka šio reglamento vertinimą ir pateikia pagrindinių išvadų ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui
  bei prireikus pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto
  . [37 pakeit.]

2.   Valstybės narės teikia Komisijai informaciją, reikalingą tai ataskaitai parengti.“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo [...].

Tačiau 1 straipsnio 2 punktas taikomas nuo... [24 mėnesiai po įsigaliojimo].

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 56.

1

(2)  2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  2001 m. gegužės 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose (OL L 174, 2001 6 27, p. 1).

3

(4)  2003 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1347/2000 (OL L 338, 2003 12 23, p. 1).

4

(5)  2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 4/2009 dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo bei bendradarbiavimo išlaikymo prievolių srityje (OL L 7, 2009 1 10, p. 1).

5

(6)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

6

(7)  2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (OL L 201, 2002 7 31, p. 37).

7

(8)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

8

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/545 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/545

---

P8_TA(2019)0104

Teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimas valstybėse narėse ***I

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1393/2007 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (dokumentų įteikimas) (COM(2018)0379 – C8-0243/2018 – 2018/0204(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/57)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0379), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0379),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 81 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0243/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 81 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0243/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0001/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0001/2019),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 56.

---

P8_TC1-COD(2018)0204

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../..., kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1393/2007 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (dokumentų įteikimas)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 81 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą
  ir civilinio teisingumo erdvės Sąjungoje plėtojimą
  , būtina toliau gerinti ir spartinti teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse ar komercinėse bylose perdavimą ir įteikimą valstybėse narėse
  ir sykiu užtikrinti aukšto lygio saugumą ir apsaugą perduodant tokius dokumentus, garantuoti adresatų teises ir privatumo bei asmens duomenų apsaugą
  ; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą
  ir civilinio teisingumo erdvės Sąjungoje plėtojimą
  , būtina toliau gerinti ir spartinti teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse ar komercinėse bylose perdavimą ir įteikimą valstybėse narėse
  ir sykiu užtikrinti aukšto lygio saugumą ir apsaugą perduodant tokius dokumentus, garantuoti adresatų teises ir privatumo bei asmens duomenų apsaugą
  ; [1 pakeit.]

| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1393/2007 (3) nustatytos teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse taisyklės; |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1393/2007 (3) nustatytos teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse taisyklės;

| (3) | didėjant valstybių narių teisminių sistemų integracijai, kai tapo įprasta nebetaikyti tarpinių procedūrų (egzekvatūros panaikinimas), paaiškėjo, kad Reglamento (EB) Nr. 1393/2007 nuostatos ne visada pakankamos; |
| --- | --- |

(3)

didėjant valstybių narių teisminių sistemų integracijai, kai tapo įprasta nebetaikyti tarpinių procedūrų (egzekvatūros panaikinimas), paaiškėjo, kad Reglamento (EB) Nr. 1393/2007 nuostatos ne visada pakankamos;

| (4) | siekiant
  veiksmingai
  užtikrinti greitą dokumentų perdavimą į kitas valstybes nares įteikimo tikslais, turėtų būti naudojamos visos tinkamos šiuolaikinės ryšių technologijos, su sąlyga, kad bus laikomasi tam tikrų gaunamo dokumento vientisumo ir patikimumo reikalavimų
  , paisoma procesinių teisių ir užtikrinamas aukšto lygio saugumas perduodant tokius dokumentus ir privatumo bei asmens duomenų apsauga
  . todėl bet koks agentūrų ir valstybių narių paskirtų įstaigų bendravimas ir keitimasis dokumentais turėtų būti vykdomas per decentralizuotą IT sistemą, į kurią būtų integruotos nacionalinės IT sistemos; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

siekiant
  veiksmingai
  užtikrinti greitą dokumentų perdavimą į kitas valstybes nares įteikimo tikslais, turėtų būti naudojamos visos tinkamos šiuolaikinės ryšių technologijos, su sąlyga, kad bus laikomasi tam tikrų gaunamo dokumento vientisumo ir patikimumo reikalavimų
  , paisoma procesinių teisių ir užtikrinamas aukšto lygio saugumas perduodant tokius dokumentus ir privatumo bei asmens duomenų apsauga
  . todėl bet koks agentūrų ir valstybių narių paskirtų įstaigų bendravimas ir keitimasis dokumentais turėtų būti vykdomas per decentralizuotą IT sistemą, į kurią būtų integruotos nacionalinės IT sistemos; [2 pakeit.]

| (4a) | decentralizuota IT sistema, kuri bus sukurta pagal Reglamentą (EB) Nr. 1393/2007, turėtų būti grindžiama sistema e. CODEX ir turėtų būti valdoma agentūros „eu-LISA“. Agentūra „eu-LISA“ turėtų turėti pakankamai išteklių tokiai sistemai įdiegti ir eksploatuoti, taip pat teikti techninę paramą perduodančiosioms ir gaunančiosioms agentūroms ir centrinėms institucijoms iškilus sistemos veikimo problemų. Komisija kuo greičiau ir bet kuriuo atveju iki 2019 m. pabaigos turėtų pateikti pasiūlymą dėl reglamento dėl tarpvalstybinio ryšių palaikymo teismo procese (e. CODEX); [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(4a)

decentralizuota IT sistema, kuri bus sukurta pagal Reglamentą (EB) Nr. 1393/2007, turėtų būti grindžiama sistema e. CODEX ir turėtų būti valdoma agentūros „eu-LISA“. Agentūra „eu-LISA“ turėtų turėti pakankamai išteklių tokiai sistemai įdiegti ir eksploatuoti, taip pat teikti techninę paramą perduodančiosioms ir gaunančiosioms agentūroms ir centrinėms institucijoms iškilus sistemos veikimo problemų. Komisija kuo greičiau ir bet kuriuo atveju iki 2019 m. pabaigos turėtų pateikti pasiūlymą dėl reglamento dėl tarpvalstybinio ryšių palaikymo teismo procese (e. CODEX); [3 pakeit.]

| (4b) | jeigu bylos iškėlimo dokumentas jau buvo įteiktas atsakovui ir atsakovas neatsisakė priimti tokio dokumento, pagal teismo buvimo vietos valstybės narės teisę kitoje valstybėje narėje nuolat gyvenančioms bylos šalims turėtų būti sudaryta galimybė paskirti atstovą, kuris įteiktų joms dokumentus teismo buvimo vietos valstybėje narėje, su sąlyga, kad atitinkamai bylos šaliai buvo tinkamai pranešta apie tokio pasirinkimo pasekmes ir ji aiškiai sutiko su tokia galimybe; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(4b)

jeigu bylos iškėlimo dokumentas jau buvo įteiktas atsakovui ir atsakovas neatsisakė priimti tokio dokumento, pagal teismo buvimo vietos valstybės narės teisę kitoje valstybėje narėje nuolat gyvenančioms bylos šalims turėtų būti sudaryta galimybė paskirti atstovą, kuris įteiktų joms dokumentus teismo buvimo vietos valstybėje narėje, su sąlyga, kad atitinkamai bylos šaliai buvo tinkamai pranešta apie tokio pasirinkimo pasekmes ir ji aiškiai sutiko su tokia galimybe; [4 pakeit.]

| (5) | gaunančioji agentūra (visais atvejais ir neturėdama jokios diskrecijos apie tai spręsti) turėtų raštu, naudodama tipinę formą,
  laiku
  informuoti adresatą, kad jis gali atsisakyti priimti įteiktiną dokumentą, jei jis nėra surašytas jam suprantama kalba arba įteikimo šalies oficialia kalba arba viena iš jos oficialių kalbų. Ši taisyklė turėtų būti taikoma ir vėliau, kai dokumentas įteikiamas kartą jau atsisakiusiam jį priimti adresatui. Atsisakymo teisė turėtų būti taikoma ir tais atvejais, kai dokumentą įteikia diplomatinių
  ar
  konsulinių įstaigų darbuotojai, dokumentas įteikiamas paštu
  ar per kurjerį
  arba tiesiogiai. Jei dokumentą priimti atsisakoma, turėtų būti galima ištaisyti to dokumento įteikimo procedūrą įteikiant adresatui
  oficialų
  jo vertimą; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

gaunančioji agentūra (visais atvejais ir neturėdama jokios diskrecijos apie tai spręsti) turėtų raštu, naudodama tipinę formą,
  laiku
  informuoti adresatą, kad jis gali atsisakyti priimti įteiktiną dokumentą, jei jis nėra surašytas jam suprantama kalba arba įteikimo šalies oficialia kalba arba viena iš jos oficialių kalbų. Ši taisyklė turėtų būti taikoma ir vėliau, kai dokumentas įteikiamas kartą jau atsisakiusiam jį priimti adresatui. Atsisakymo teisė turėtų būti taikoma ir tais atvejais, kai dokumentą įteikia diplomatinių
  ar
  konsulinių įstaigų darbuotojai, dokumentas įteikiamas paštu
  ar per kurjerį
  arba tiesiogiai. Jei dokumentą priimti atsisakoma, turėtų būti galima ištaisyti to dokumento įteikimo procedūrą įteikiant adresatui
  oficialų
  jo vertimą; [5 pakeit.]

| (6) | jeigu adresatas atsisakė priimti dokumentą, su įteikimu susijusį procesą vykdantis teismas arba institucija turėtų patikrinti, ar tas atsisakymas buvo pagrįstas. Tokiu atveju tas teismas arba institucija turėtų, atsižvelgdami į visas byloje sukauptas arba jiems žinomas svarbias aplinkybes, įvertinti realų adresato kalbos mokėjimą. Vertinant adresato kalbos mokėjimą, teismas galėtų atsižvelgti į faktines aplinkybes, kaip antai į adresato ta kalba surašytus dokumentus, į tai, ar tokios kalbos žinios reikalingos adresato profesijai (pavyzdžiui, mokytojo arba vertėjo), ar adresatas yra valstybės narės, kurioje vyksta teismo procesas, pilietis, arba į tai, ar adresatas yra tam tikrą

  ilgą
  laiką gyvenęs toje valstybėje narėje. Toks vertinimas neturėtų būti atliekamas, jei dokumentas surašytas įteikimo šalies oficialia kalba arba viena iš jos oficialių kalbų arba į atitinkamą kalbą išverstas; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

jeigu adresatas atsisakė priimti dokumentą, su įteikimu susijusį procesą vykdantis teismas arba institucija turėtų patikrinti, ar tas atsisakymas buvo pagrįstas. Tokiu atveju tas teismas arba institucija turėtų, atsižvelgdami į visas byloje sukauptas arba jiems žinomas svarbias aplinkybes, įvertinti realų adresato kalbos mokėjimą. Vertinant adresato kalbos mokėjimą, teismas galėtų atsižvelgti į faktines aplinkybes, kaip antai į adresato ta kalba surašytus dokumentus, į tai, ar tokios kalbos žinios reikalingos adresato profesijai (pavyzdžiui, mokytojo arba vertėjo), ar adresatas yra valstybės narės, kurioje vyksta teismo procesas, pilietis, arba į tai, ar adresatas yra tam tikrą

  ilgą
  laiką gyvenęs toje valstybėje narėje. Toks vertinimas neturėtų būti atliekamas, jei dokumentas surašytas įteikimo šalies oficialia kalba arba viena iš jos oficialių kalbų arba į atitinkamą kalbą išverstas; [6 pakeit.]

| (7) | tam, kad būtų galima užtikrinti veiksmingą ir greitą tarpvalstybinį teismo procesą, reikia naudoti
  tiesioginius,
  spartesnius
  ir saugius
  dokumentų įteikimo kitose valstybėse narėse esantiems asmenims būdus. Todėl Bylos baigtimi suinteresuotas asmuo arba procesą vykdantis teismas arba institucija turėtų galėti įteikti dokumentus tiesiogiai elektroninėmis priemonėmis, per kitoje valstybėje narėje nuolat gyvenančio adresato skaitmeninę naudotojo paskyrą

  gyvenančiam adresatui
  . Sąlygos, kuriomis leidžiama

  Tačiau
  naudoti tokį tiesioginį elektroninį įteikimo būdą, turėtų užtikrinti, kad elektroninės naudotojo paskyros būtų naudojamos tik dokumentams įteikti ir tik tada, kai taikomos tinkamos adresatų interesų apsaugos priemonės, t. y. užtikrinti aukšti techniniai standartai arba gautas aiškus adresato sutikimas

  būti leidžiama tik tada
  ,
  kai taikomos tinkamos adresatų interesų apsaugos priemonės, įskaitant aukštus techninius standartus
  ir
  aiškų adresato sutikimą. Tais atvejais, kai dokumentai įteikiami arba perduodami elektroniniu būdu, turėtų būti galima patvirtinti, kad tokie dokumentai gauti
  ; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

tam, kad būtų galima užtikrinti veiksmingą ir greitą tarpvalstybinį teismo procesą, reikia naudoti
  tiesioginius,
  spartesnius
  ir saugius
  dokumentų įteikimo kitose valstybėse narėse esantiems asmenims būdus. Todėl Bylos baigtimi suinteresuotas asmuo arba procesą vykdantis teismas arba institucija turėtų galėti įteikti dokumentus tiesiogiai elektroninėmis priemonėmis, per kitoje valstybėje narėje nuolat gyvenančio adresato skaitmeninę naudotojo paskyrą

  gyvenančiam adresatui
  . Sąlygos, kuriomis leidžiama

  Tačiau
  naudoti tokį tiesioginį elektroninį įteikimo būdą, turėtų užtikrinti, kad elektroninės naudotojo paskyros būtų naudojamos tik dokumentams įteikti ir tik tada, kai taikomos tinkamos adresatų interesų apsaugos priemonės, t. y. užtikrinti aukšti techniniai standartai arba gautas aiškus adresato sutikimas

  būti leidžiama tik tada
  ,
  kai taikomos tinkamos adresatų interesų apsaugos priemonės, įskaitant aukštus techninius standartus
  ir
  aiškų adresato sutikimą. Tais atvejais, kai dokumentai įteikiami arba perduodami elektroniniu būdu, turėtų būti galima patvirtinti, kad tokie dokumentai gauti
  ; [7 pakeit.]

| (8) | dabar

  atsižvelgiant į būtinybę pagerinti Sąjungos teisminio bendradarbiavimo bendrąsias nuostatas ir atnaujinti viešas teisines ir administracines procedūras, siekiant padidinti tarpvalstybinį sąveikumą ir palengvinti bendravimą su piliečiais, dabar
  taikomus tiesioginio dokumentų perdavimo ir įteikimo būdus reikėtų patobulinti, kad būtų sukurta
  sparčių,
  patikimų
  , saugesnių
  ir
  visiems
  prieinamų alternatyvų tradiciniam perdavimui

  tradicinio perdavimo
  per gaunančiąsias agentūras
  alternatyvų
  . Šiuo tikslu pašto paslaugų teikėjai, vykdydami įteikimą paštu pagal Reglamento (EB) Nr. 1393/2007 14 straipsnį, turėtų naudoti specialų gavimo patvirtinimą. Taigi bylos baigtimi suinteresuotas asmuo arba procesą vykdantis teismas arba institucija turėtų galėti visų valstybių narių teritorijoje įteikti dokumentus tiesiogiai per įteikimo valstybės narės teismo pareigūnus, tarnautojus ar kitus kompetentingus asmenis; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

dabar

  atsižvelgiant į būtinybę pagerinti Sąjungos teisminio bendradarbiavimo bendrąsias nuostatas ir atnaujinti viešas teisines ir administracines procedūras, siekiant padidinti tarpvalstybinį sąveikumą ir palengvinti bendravimą su piliečiais, dabar
  taikomus tiesioginio dokumentų perdavimo ir įteikimo būdus reikėtų patobulinti, kad būtų sukurta
  sparčių,
  patikimų
  , saugesnių
  ir
  visiems
  prieinamų alternatyvų tradiciniam perdavimui

  tradicinio perdavimo
  per gaunančiąsias agentūras
  alternatyvų
  . Šiuo tikslu pašto paslaugų teikėjai, vykdydami įteikimą paštu pagal Reglamento (EB) Nr. 1393/2007 14 straipsnį, turėtų naudoti specialų gavimo patvirtinimą. Taigi bylos baigtimi suinteresuotas asmuo arba procesą vykdantis teismas arba institucija turėtų galėti visų valstybių narių teritorijoje įteikti dokumentus tiesiogiai per įteikimo valstybės narės teismo pareigūnus, tarnautojus ar kitus kompetentingus asmenis; [8 pakeit.]

| (8a) | jeigu atsakovas į teismo posėdį neatvyko ir nebuvo gautas dokumentų įteikimo ar pristatymo pažymėjimas, teisėjas vis tiek turėtų galėti priimti sprendimą su tam tikrais apribojimais ir su sąlyga, kad buvo įvykdyti įvairūs atsakovo interesų apsaugos reikalavimai. Tais atvejais labai svarbu užtikrinti, kad būtų dedamos visos pagrįstos pastangos siekiant pranešti atsakovui apie jam iškeltą bylą. Tuo tikslu teismas turėtų išsiųsti pranešimus visomis žinomomis ryšio priemonėmis, kurios gali būti prieinamos tik adresatui, įskaitant, pavyzdžiui, to asmens telefono numerį, e. pašto adresą arba asmeninę socialinio tinklo paskyrą; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(8a)

jeigu atsakovas į teismo posėdį neatvyko ir nebuvo gautas dokumentų įteikimo ar pristatymo pažymėjimas, teisėjas vis tiek turėtų galėti priimti sprendimą su tam tikrais apribojimais ir su sąlyga, kad buvo įvykdyti įvairūs atsakovo interesų apsaugos reikalavimai. Tais atvejais labai svarbu užtikrinti, kad būtų dedamos visos pagrįstos pastangos siekiant pranešti atsakovui apie jam iškeltą bylą. Tuo tikslu teismas turėtų išsiųsti pranešimus visomis žinomomis ryšio priemonėmis, kurios gali būti prieinamos tik adresatui, įskaitant, pavyzdžiui, to asmens telefono numerį, e. pašto adresą arba asmeninę socialinio tinklo paskyrą; [9 pakeit.]

| (9) | šiuo reglamentu paisoma pagrindinių teisių ir laikomasi principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Visų pirma šiuo reglamentu siekiama užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi teisės į gynybą, kuri kyla iš teisės į teisingą bylos nagrinėjimą, įtvirtintos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje.
  Be to, užtikrinant vienodas teises kreiptis į teismą šiuo reglamentu padedama skatinti nediskriminavimą (SESV 18 straipsnis) ir paisoma galiojančių Sąjungos taisyklių dėl asmens duomenų ir privatumo apsaugos; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

šiuo reglamentu paisoma pagrindinių teisių ir laikomasi principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Visų pirma šiuo reglamentu siekiama užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi teisės į gynybą, kuri kyla iš teisės į teisingą bylos nagrinėjimą, įtvirtintos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje.
  Be to, užtikrinant vienodas teises kreiptis į teismą šiuo reglamentu padedama skatinti nediskriminavimą (SESV 18 straipsnis) ir paisoma galiojančių Sąjungos taisyklių dėl asmens duomenų ir privatumo apsaugos; [10 pakeit.]

| (9a) | svarbu užtikrinti, kad šis reglamentas būtų taikomas laikantis Sąjungos duomenų apsaugos teisės aktų ir paisant privatumo apsaugos, įtvirtintos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Taip pat svarbu užtikrinti, kad pagal šį reglamentą fizinių asmenų asmens duomenys būtų tvarkomi laikantis Reglamento (ES) 2016/679 ir Direktyvos 2002/58/EB. Pagal šį reglamentą teikiami asmens duomenys turėtų būti tvarkomi tik konkrečiais šiame reglamente nustatytais tikslais; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(9a)

svarbu užtikrinti, kad šis reglamentas būtų taikomas laikantis Sąjungos duomenų apsaugos teisės aktų ir paisant privatumo apsaugos, įtvirtintos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Taip pat svarbu užtikrinti, kad pagal šį reglamentą fizinių asmenų asmens duomenys būtų tvarkomi laikantis Reglamento (ES) 2016/679 ir Direktyvos 2002/58/EB. Pagal šį reglamentą teikiami asmens duomenys turėtų būti tvarkomi tik konkrečiais šiame reglamente nustatytais tikslais; [11 pakeit.]

| (10) | tam, kad būtų galima greitai priimti Reglamento (EB) Nr. 1393/2007 priedų pakeitimus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl to reglamento I, II ir IV priedų pakeitimų

  siekiant nustatyti išsamią decentralizuotos IT sistemos, skirtos valstybių narių paskirtoms agentūroms ir institucijoms palaikyti ryšius ir keistis dokumentais, veikimo tvarką ir siekiant nustatyti išsamią kvalifikuotų elektroninio registruoto pristatymo paslaugų, kuriomis bus naudojamasi įteikiant dokumentus elektroninėmis priemonėmis, teikimo tvarką, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus. Tokiais deleguotaisiais aktais turėtų būti užtikrintas veiksmingas, patikimas ir sklandus atitinkamų duomenų perdavimas, taip pat aukšto lygio saugumas perduodant dokumentus, privatumo ir asmens duomenų apsauga ir, kiek tai susiję su elektroniniu dokumentų įteikimu, vienodos neįgaliųjų galimybės susipažinti su dokumentais. Be to, kad būtų galima greitai priimti Reglamento (EB) Nr. 1393/2007 priedų dalinius pakeitimus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl to reglamento I, II ir IV priedų dalinių pakeitimų.
  Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (4) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(10)

tam, kad būtų galima greitai priimti Reglamento (EB) Nr. 1393/2007 priedų pakeitimus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl to reglamento I, II ir IV priedų pakeitimų

  siekiant nustatyti išsamią decentralizuotos IT sistemos, skirtos valstybių narių paskirtoms agentūroms ir institucijoms palaikyti ryšius ir keistis dokumentais, veikimo tvarką ir siekiant nustatyti išsamią kvalifikuotų elektroninio registruoto pristatymo paslaugų, kuriomis bus naudojamasi įteikiant dokumentus elektroninėmis priemonėmis, teikimo tvarką, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus. Tokiais deleguotaisiais aktais turėtų būti užtikrintas veiksmingas, patikimas ir sklandus atitinkamų duomenų perdavimas, taip pat aukšto lygio saugumas perduodant dokumentus, privatumo ir asmens duomenų apsauga ir, kiek tai susiję su elektroniniu dokumentų įteikimu, vienodos neįgaliųjų galimybės susipažinti su dokumentais. Be to, kad būtų galima greitai priimti Reglamento (EB) Nr. 1393/2007 priedų dalinius pakeitimus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl to reglamento I, II ir IV priedų dalinių pakeitimų.
  Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (4) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; [12 pakeit.]

| (11) | pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 punktus Komisija, remdamasi informacija, surinkta laikantis specialios stebėjimo tvarkos, bei siekdama įvertinti tikrąjį reglamento poveikį ir būtinybę imtis papildomų veiksmų, turėtų įvertinti šį reglamentą; |
| --- | --- |

(11)

pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 punktus Komisija, remdamasi informacija, surinkta laikantis specialios stebėjimo tvarkos, bei siekdama įvertinti tikrąjį reglamento poveikį ir būtinybę imtis papildomų veiksmų, turėtų įvertinti šį reglamentą;

| (12) | kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o sukuriant teisinę sistemą, užtikrinančią spartų prašymų ir pranešimų dėl įrodymų rinkimo perdavimą, tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(12)

kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o sukuriant teisinę sistemą, užtikrinančią spartų prašymų ir pranešimų dėl įrodymų rinkimo perdavimą, tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (12a) | šiuo reglamentu siekiama padidinti teismo procesų veiksmingumą ir juos pagreitinti Sąjungos lygmeniu supaprastinant ir racionalizuojant pranešimo arba informavimo apie teisminius ir neteisminius dokumentus procedūras, kartu padedant sumažinti vėlavimo atvejų skaičių ir pavienių asmenų bei įmonių patiriamas išlaidas. Be to, didesnis teisinis tikrumas kartu su paprastesnėmis, racionalizuotomis ir skaitmeninėmis procedūromis gali tapti paskata asmenims ir įmonėms sudaryti tarpvalstybinius sandorius bei taip paskatinti prekybą Sąjungoje ir, savo ruožtu, vidaus rinkos veikimą; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(12a)

šiuo reglamentu siekiama padidinti teismo procesų veiksmingumą ir juos pagreitinti Sąjungos lygmeniu supaprastinant ir racionalizuojant pranešimo arba informavimo apie teisminius ir neteisminius dokumentus procedūras, kartu padedant sumažinti vėlavimo atvejų skaičių ir pavienių asmenų bei įmonių patiriamas išlaidas. Be to, didesnis teisinis tikrumas kartu su paprastesnėmis, racionalizuotomis ir skaitmeninėmis procedūromis gali tapti paskata asmenims ir įmonėms sudaryti tarpvalstybinius sandorius bei taip paskatinti prekybą Sąjungoje ir, savo ruožtu, vidaus rinkos veikimą; [13 pakeit.]

| (13) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį ir 4a straipsnio 1 dalį [Jungtinė Karalystė] [ir] [Airija] [pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą] [nedalyvauja priimant ir taikant šį reglamentą ir jis nėra jai (joms) privalomas ar taikomas]; |
| --- | --- |

(13)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį ir 4a straipsnio 1 dalį [Jungtinė Karalystė] [ir] [Airija] [pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą] [nedalyvauja priimant ir taikant šį reglamentą ir jis nėra jai (joms) privalomas ar taikomas];

| (14) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(14)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (15) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 1393/2007 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(15)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 1393/2007 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1393/2007 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnis pakeičiamas taip:

  „1 straipsnis
  Taikymo sritis ir apibrėžtys

  1.   Šis reglamentas taikomas civilinėse ir komercinėse bylose įteikiant:






  a) | teisminius dokumentus asmenims, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta yra kitoje valstybėje narėje nei valstybė narė, kurioje vyksta teismo procesas; |
| --- | --- | --- |

1)

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Taikymo sritis ir apibrėžtys

1.   Šis reglamentas taikomas civilinėse ir komercinėse bylose įteikiant:

a)

teisminius dokumentus asmenims, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta yra kitoje valstybėje narėje nei valstybė narė, kurioje vyksta teismo procesas;

| b) | neteisminius dokumentus, kuriuos reikia perduoti iš vienos valstybės narės į kitą. |
| --- | --- |

b)

neteisminius dokumentus, kuriuos reikia perduoti iš vienos valstybės narės į kitą.

Jis netaikomas visų pirma mokesčių, muitų ar administraciniams klausimams arba valstybės atsakomybei už veiksmus ir neveikimą įgyvendinant valstybės valdžią (acta iure imperii).

2.   Išskyrus 3c straipsnyje numatytus atvejus, šis reglamentas netaikomas jeigu nežinomas asmens, kuriam turi būti įteiktas dokumentas, adresas.

3.   Šis reglamentas netaikomas įteikiant dokumentą bylos šalies įgaliotajam atstovui valstybėje narėje, kurioje nagrinėjama byla, nepriklausomai nuo tos bylos šalies gyvenamosios vietos.
  [14 pakeit.]

4.   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | valstybė narė – visos valstybės narės, išskyrus Daniją; |
| --- | --- |

a)

valstybė narė – visos valstybės narės, išskyrus Daniją;

| b) | teismo vietos valstybė narė – valstybė narė, kurioje vyksta teismo procesas.“; |
| --- | --- |

b)

teismo vietos valstybė narė – valstybė narė, kurioje vyksta teismo procesas.“;

| 2) | 2 straipsnio 4 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | 3a straipsnio 6

  4
  dalyje nurodytais atvejais – jų turimas priemones dokumentams priimti;“; [15 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

2)

2 straipsnio 4 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

3a straipsnio 6

  4
  dalyje nurodytais atvejais – jų turimas priemones dokumentams priimti;“; [15 pakeit.]

6

4

[15 pakeit.]

| 3) | Įterpiami šie 3a, 3b ir 3c straipsniai:

  „3a straipsnis
  Perduodančiųjų ir gaunančiųjų agentūrų bei centrinių institucijų naudotinos ryšio priemonės

  1.   Dokumentai, prašymai,
  įskaitant prašymus, parengtus pagal I priede pateiktą tipinę formą,
  patvirtinimai, gavimo pranešimai, pažymėjimai ir visi kiti pranešimai, kuriuos naudodamosi I priede nustatytomis tipinėmis formomis viena kitoms perduoda perduodančiosios ir gaunančiosios agentūros, šios agentūros ir centrinės institucijos arba skirtingų valstybių narių centrinės institucijos, yra perduodami per decentralizuotą IT sistemą, kurią sudaro nacionalinės IT sistemos, susietos ryšių infrastruktūra, leidžiančia tarpvalstybiniu lygmeniu saugiai, patikimai ir
  realiuoju laiku
  keistis nacionalinių IT sistemų informacija.
  Tokia decentralizuota IT sistema grindžiama e. CODEX ir jai remti skiriamas Sąjungos finansavimas. [16 pakeit.]



  2.   Dokumentams, prašymams, patvirtinimams, gavimo pranešimams, pažymėjimams ir kitiems pranešimams, perduodamiems per 1 dalyje nurodytą decentralizuotą IT sistemą, taikoma Tarybos reglamente (ES) Nr. 910/2014 (*1) nustatyta bendroji teisinė
  kvalifikuotų
  patikimumo užtikrinimo paslaugų naudojimo sistema. [17 pakeit.]



  3.   Jeigu 1 dalyje nurodytiems dokumentams, prašymams, patvirtinimams, gavimo pranešimams, pažymėjimams ir kitiems pranešimams reikalingas arba naudojamas spaudas arba rašytinis parašas, vietoj jų gali būti naudojami
  tinkami
  „kvalifikuoti elektroniniai spaudai“ ir „kvalifikuoti elektroniniai parašai“, apibrėžti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 910/2014
  , jei visapusiškai užtikrinama, kad asmuo, kuriam įteikiami minėti dokumentai, apie šiuos dokumentus sužinojo laiku ir teisėtai
  . [18 pakeit.]



  4.   Jei dėl nenumatyto

  nenumatytų aplinkybių arba
  išimtinio decentralizuotos IT sistemos gedimo perdavimas pagal 1 dalį neįmanomas, jis atliekamas pasitelkiant greičiausias įmanomas alternatyvias priemones
  , kuriomis užtikrinamas tokio pat aukšto lygio veiksmingumas, patikimumas, saugumas, taip pat privatumo ir asmens duomenų apsauga
  . [19 pakeit.]





  4a.
     
  Turi būti visapusiškai laikomasi visų susijusių asmenų pagrindinių teisių ir laisvių, visų pirma teisės į asmens duomenų apsaugą ir privatumą, ir jos turi būti gerbiamos. [20 pakeit.]





  4b.
     
  Komisijai pagal 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus šiam reglamentui papildyti nustatant išsamią decentralizuotos IT sistemos veikimo tvarką. Vykdydama tuos įgaliojimus, Komisija užtikrina, kad sistema garantuotų veiksmingą, patikimą ir sklandų keitimąsi atitinkama informacija, aukšto lygio saugumą perduodant dokumentus ir privatumo ir asmens duomenų apsaugą pagal Reglamentą (ES) 2016/679 ir Direktyvą 2002/58/EB. [21 pakeit.]




  3b straipsnis
  Decentralizuotos IT sistemos kūrimo išlaidos

  1.   Kiekviena valstybė narė padengia ryšių infrastruktūros prieigos taškų, kuriais nacionalinės IT sistemos susiejamos, kad veiktų 3a straipsnyje nurodyta decentralizuota IT sistema, įrengimo, naudojimo ir techninės priežiūros išlaidas.


  2.   Kiekviena valstybė narė padengia nacionalinių IT sistemų sukūrimo ir pritaikymo sąveikai ryšių infrastruktūroje išlaidas, taip pat šių sistemų administravimo, naudojimo ir techninės priežiūros išlaidas.


  3.   1 ir 2 dalys nedaro poveikio galimybei teikti paraiškas dėl dotacijų tose dalyse nurodytai veiklai pagal Sąjungos finansines programas.



  3c straipsnis
  Pagalba nustatant adresą

  1.   Jeigu asmens, kuriam kitos valstybės narės teritorijoje turi būti įteiktas teisminis arba neteisminis dokumentas, adresas nėra žinomas, valstybės narės teikia

  nepagrįstai nedelsdamos ir bet kuriuo atveju per 10 darbo dienų suteikia
  pagalbą, pasitelkdamos vieną arba daugiau iš šių priemonių: [22 pakeit.]







  a) | teikdamos teisminę pagalbą nustatant asmens, kuriam procesą vykdančio valstybės narės teismo prašymu paskirtos institucijos turi įteikti dokumentą; |
| --- | --- | --- |

3)

Įterpiami šie 3a, 3b ir 3c straipsniai:

„3a straipsnis

Perduodančiųjų ir gaunančiųjų agentūrų bei centrinių institucijų naudotinos ryšio priemonės

1.   Dokumentai, prašymai,
  įskaitant prašymus, parengtus pagal I priede pateiktą tipinę formą,
  patvirtinimai, gavimo pranešimai, pažymėjimai ir visi kiti pranešimai, kuriuos naudodamosi I priede nustatytomis tipinėmis formomis viena kitoms perduoda perduodančiosios ir gaunančiosios agentūros, šios agentūros ir centrinės institucijos arba skirtingų valstybių narių centrinės institucijos, yra perduodami per decentralizuotą IT sistemą, kurią sudaro nacionalinės IT sistemos, susietos ryšių infrastruktūra, leidžiančia tarpvalstybiniu lygmeniu saugiai, patikimai ir
  realiuoju laiku
  keistis nacionalinių IT sistemų informacija.
  Tokia decentralizuota IT sistema grindžiama e. CODEX ir jai remti skiriamas Sąjungos finansavimas. [16 pakeit.]

2.   Dokumentams, prašymams, patvirtinimams, gavimo pranešimams, pažymėjimams ir kitiems pranešimams, perduodamiems per 1 dalyje nurodytą decentralizuotą IT sistemą, taikoma Tarybos reglamente (ES) Nr. 910/2014 (*1) nustatyta bendroji teisinė
  kvalifikuotų
  patikimumo užtikrinimo paslaugų naudojimo sistema. [17 pakeit.]

3.   Jeigu 1 dalyje nurodytiems dokumentams, prašymams, patvirtinimams, gavimo pranešimams, pažymėjimams ir kitiems pranešimams reikalingas arba naudojamas spaudas arba rašytinis parašas, vietoj jų gali būti naudojami
  tinkami
  „kvalifikuoti elektroniniai spaudai“ ir „kvalifikuoti elektroniniai parašai“, apibrėžti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 910/2014
  , jei visapusiškai užtikrinama, kad asmuo, kuriam įteikiami minėti dokumentai, apie šiuos dokumentus sužinojo laiku ir teisėtai
  . [18 pakeit.]

4.   Jei dėl nenumatyto

  nenumatytų aplinkybių arba
  išimtinio decentralizuotos IT sistemos gedimo perdavimas pagal 1 dalį neįmanomas, jis atliekamas pasitelkiant greičiausias įmanomas alternatyvias priemones
  , kuriomis užtikrinamas tokio pat aukšto lygio veiksmingumas, patikimumas, saugumas, taip pat privatumo ir asmens duomenų apsauga
  . [19 pakeit.]

4a.
     
  Turi būti visapusiškai laikomasi visų susijusių asmenų pagrindinių teisių ir laisvių, visų pirma teisės į asmens duomenų apsaugą ir privatumą, ir jos turi būti gerbiamos. [20 pakeit.]

4b.
     
  Komisijai pagal 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus šiam reglamentui papildyti nustatant išsamią decentralizuotos IT sistemos veikimo tvarką. Vykdydama tuos įgaliojimus, Komisija užtikrina, kad sistema garantuotų veiksmingą, patikimą ir sklandų keitimąsi atitinkama informacija, aukšto lygio saugumą perduodant dokumentus ir privatumo ir asmens duomenų apsaugą pagal Reglamentą (ES) 2016/679 ir Direktyvą 2002/58/EB. [21 pakeit.]

3b straipsnis

Decentralizuotos IT sistemos kūrimo išlaidos

1.   Kiekviena valstybė narė padengia ryšių infrastruktūros prieigos taškų, kuriais nacionalinės IT sistemos susiejamos, kad veiktų 3a straipsnyje nurodyta decentralizuota IT sistema, įrengimo, naudojimo ir techninės priežiūros išlaidas.

2.   Kiekviena valstybė narė padengia nacionalinių IT sistemų sukūrimo ir pritaikymo sąveikai ryšių infrastruktūroje išlaidas, taip pat šių sistemų administravimo, naudojimo ir techninės priežiūros išlaidas.

3.   1 ir 2 dalys nedaro poveikio galimybei teikti paraiškas dėl dotacijų tose dalyse nurodytai veiklai pagal Sąjungos finansines programas.

3c straipsnis

Pagalba nustatant adresą

1.   Jeigu asmens, kuriam kitos valstybės narės teritorijoje turi būti įteiktas teisminis arba neteisminis dokumentas, adresas nėra žinomas, valstybės narės teikia

  nepagrįstai nedelsdamos ir bet kuriuo atveju per 10 darbo dienų suteikia
  pagalbą, pasitelkdamos vieną arba daugiau iš šių priemonių: [22 pakeit.]

a)

teikdamos teisminę pagalbą nustatant asmens, kuriam procesą vykdančio valstybės narės teismo prašymu paskirtos institucijos turi įteikti dokumentą;

| b) | sudarydamos galimybę asmenims iš kitų valstybių narių teikti adresų užklausas tiesiogiai nuolatinės gyvenamosios vietos registrui ar kitai viešai prieinamai duomenų bazei, taip pat ir elektroniniu būdu, pateikiant tipinę formą per Europos e. teisingumo portalą; |
| --- | --- |

b)

sudarydamos galimybę asmenims iš kitų valstybių narių teikti adresų užklausas tiesiogiai nuolatinės gyvenamosios vietos registrui ar kitai viešai prieinamai duomenų bazei, taip pat ir elektroniniu būdu, pateikiant tipinę formą per Europos e. teisingumo portalą;

| c) | pateikdamos išsamias
  internete prieinamas
  praktines rekomendacijas, kaip naudotis esamais asmens adreso nustatymo mechanizmais, per Europos teisminį tinklą civilinėse ir komercinėse bylose, ir siekdamos, kad ši informacija būtų pateikta visuomenei. [23 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

pateikdamos išsamias
  internete prieinamas
  praktines rekomendacijas, kaip naudotis esamais asmens adreso nustatymo mechanizmais, per Europos teisminį tinklą civilinėse ir komercinėse bylose, ir siekdamos, kad ši informacija būtų pateikta visuomenei. [23 pakeit.]

2.   Kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai šią informaciją:

| a) | kokios rūšies

  kokių rūšių
  pagalbą valstybė narė suteiks savo teritorijoje pagal 1 dalį; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

kokios rūšies

  kokių rūšių
  pagalbą valstybė narė suteiks savo teritorijoje pagal 1 dalį; [24 pakeit.]

| b) | kai taikoma, 1 dalies a ir b punktuose nurodytų institucijų pavadinimus ir adresus. |
| --- | --- |

b)

kai taikoma, 1 dalies a ir b punktuose nurodytų institucijų pavadinimus ir adresus.

Valstybės narės praneša Komisijai apie visus vėlesnius tos informacijos pakeitimus.

(*1)  2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje, kuriuo panaikinama Direktyva 1999/93/EB (OL L 257, 2014 8 28, p. 73).“;"

*1

| 4) | 4 straipsnis pakeičiamas taip:

  „4 straipsnis
  Dokumentų perdavimas

  1.   Teisminiai dokumentai tiesiogiai ir kuo greičiau perduodami tarp agentūrų, paskirtų pagal 2 straipsnį.


  2.   Kartu su perduotinu dokumentu pateikiamas prašymas, parengtas pagal I priede pateiktą tipinę formą. Forma užpildoma valstybės narės, į kurią kreipiamasi, oficialia kalba arba, jeigu toje valstybėje narėje yra kelios oficialios kalbos, vietos, kurioje turi būti įteiktas dokumentas, oficialia kalba arba viena iš jos oficialių kalbų, ar kita tos valstybės narės nurodyta jai priimtina kalba. Kiekviena valstybė narė nurodo Sąjungos oficialią kalbą (-as), kitą, nei jos valstybinė kalba, kuri jai yra priimtina kaip formos užpildymo kalba.


  3.   
  Šis reglamentas nedaro poveikio reikalavimams, nustatytiems pagal nacionalinę teisę ir susijusiems su dokumentų tikslumu, autentiškumu ir derama teisine forma.
  Negalima atsisakyti pripažinti dokumentų, perduodamų per 3a straipsnyje nurodytą decentralizuotą IT sistemą, teisinės galios ir jo tinkamumo naudoti kaip įrodymą teismo procese tik dėl to, kad jis yra elektroninis. Jei popieriniai dokumentai

  popierinis dokumentas
  tam, kad juos

  jį
  būtų galima perduoti per decentralizuotą IT sistemą, perkeliami

  perkeliamas
  į elektroninį formatą, elektroninės kopijos ir jų išrašai

  elektroninė kopija ir jos spaudinys
  turi tokią pačią galią kaip ir dokumentų originalai

  dokumento originalas, išskyrus atvejus, kai pagal valstybės narės, į kurią kreipiamasi, nacionalinę teisę reikalaujama, kad būtų pateiktas dokumento originalas popierine forma. Tuo atveju gaunančioji agentūra elektronine forma gautą dokumentą išduoda popierine forma. Jei dokumentų originalai buvo patvirtinti spaudu arba rašytiniu parašu, išduotas dokumentas patvirtinamas spaudu arba rašytiniu parašu. Gaunančiosios agentūros išduotas dokumentas turi tokią pačią galią kaip ir dokumento originalas
  .“; [25 pakeit.] |
| --- | --- |

4)

4 straipsnis pakeičiamas taip:

„4 straipsnis

Dokumentų perdavimas

1.   Teisminiai dokumentai tiesiogiai ir kuo greičiau perduodami tarp agentūrų, paskirtų pagal 2 straipsnį.

2.   Kartu su perduotinu dokumentu pateikiamas prašymas, parengtas pagal I priede pateiktą tipinę formą. Forma užpildoma valstybės narės, į kurią kreipiamasi, oficialia kalba arba, jeigu toje valstybėje narėje yra kelios oficialios kalbos, vietos, kurioje turi būti įteiktas dokumentas, oficialia kalba arba viena iš jos oficialių kalbų, ar kita tos valstybės narės nurodyta jai priimtina kalba. Kiekviena valstybė narė nurodo Sąjungos oficialią kalbą (-as), kitą, nei jos valstybinė kalba, kuri jai yra priimtina kaip formos užpildymo kalba.

3.   
  Šis reglamentas nedaro poveikio reikalavimams, nustatytiems pagal nacionalinę teisę ir susijusiems su dokumentų tikslumu, autentiškumu ir derama teisine forma.
  Negalima atsisakyti pripažinti dokumentų, perduodamų per 3a straipsnyje nurodytą decentralizuotą IT sistemą, teisinės galios ir jo tinkamumo naudoti kaip įrodymą teismo procese tik dėl to, kad jis yra elektroninis. Jei popieriniai dokumentai

  popierinis dokumentas
  tam, kad juos

  jį
  būtų galima perduoti per decentralizuotą IT sistemą, perkeliami

  perkeliamas
  į elektroninį formatą, elektroninės kopijos ir jų išrašai

  elektroninė kopija ir jos spaudinys
  turi tokią pačią galią kaip ir dokumentų originalai

  dokumento originalas, išskyrus atvejus, kai pagal valstybės narės, į kurią kreipiamasi, nacionalinę teisę reikalaujama, kad būtų pateiktas dokumento originalas popierine forma. Tuo atveju gaunančioji agentūra elektronine forma gautą dokumentą išduoda popierine forma. Jei dokumentų originalai buvo patvirtinti spaudu arba rašytiniu parašu, išduotas dokumentas patvirtinamas spaudu arba rašytiniu parašu. Gaunančiosios agentūros išduotas dokumentas turi tokią pačią galią kaip ir dokumento originalas
  .“; [25 pakeit.]

| 5) | 6 straipsnis pakeičiamas taip:

  „6 straipsnis
  Dokumentų priėmimas gaunančiojoje agentūroje

  1.   Gavus dokumentą, perduodančiajai agentūrai
  nedelsiant
  per 3a straipsnyje nurodytą decentralizuotą IT sistemą išsiunčiamas automatinis pranešimas apie dokumento gavimą. [26 pakeit.]



  2.   Jeigu remiantis perduota informacija ar dokumentais prašymas įteikti dokumentus negali būti įvykdytas, gaunančioji agentūra
  nedelsdama ir bet kuriuo atveju per keturias darbo dienas
  susisiekia su perduodančiąja agentūra, kad gautų trūkstamą informaciją ar dokumentus. [27 pakeit.]



  3.   Jeigu prašymas įteikti dokumentus akivaizdžiai nepriklauso šio reglamento taikymo sričiai arba dėl nustatytų oficialių sąlygų nesilaikymo dokumentų įteikti nėra galimybės, perduotas prašymas ir dokumentai juos gavus
  nedelsiant ir bet kuriuo atveju per keturias darbo dienas
  grąžinami perduodančiajai agentūrai kartu su pranešimu apie grąžinimą naudojant I priede pateiktą tipinę formą. [28 pakeit.]



  4.   Gaunančioji agentūra, kuri gauna įteiktiną dokumentą, bet neturi tam teritorinės jurisdikcijos, gautą dokumentą kartu su prašymu per 3a straipsnyje nurodytą decentralizuotą IT sistemą
  nedelsdama ir bet kuriuo atveju per keturias darbo dienas
  išsiunčia toje pačioje valstybėje narėje teritorinę jurisdikciją turinčiai gaunančiajai agentūrai, jeigu minėtas prašymas atitinka 4 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas, ir
  tuo pačiu metu
  naudodama I priede pateiktą tipinę formą apie tai informuoja perduodančiąją agentūrą. Gavusi dokumentą ir prašymą, teritorinę jurisdikciją toje pačioje valstybėje narėje turinti gaunančioji agentūra
  nedelsdama
  per 3a straipsnyje nurodytą decentralizuotą IT sistemą išsiunčia perduodančiajai agentūrai automatinį pranešimą apie dokumento gavimą. [29 pakeit.]





  4a.
     
  1–4 dalys mutatis mutandis taikomos 3a straipsnio 4 dalyje nurodytais atvejais. Vis dėlto tais atvejais šio straipsnio 1–4 dalyse nustatyti terminai netaikomi, bet kuo greičiau atliekamos atitinkamos operacijos.“; [30 pakeit.] |
| --- | --- |

5)

6 straipsnis pakeičiamas taip:

„6 straipsnis

Dokumentų priėmimas gaunančiojoje agentūroje

1.   Gavus dokumentą, perduodančiajai agentūrai
  nedelsiant
  per 3a straipsnyje nurodytą decentralizuotą IT sistemą išsiunčiamas automatinis pranešimas apie dokumento gavimą. [26 pakeit.]

2.   Jeigu remiantis perduota informacija ar dokumentais prašymas įteikti dokumentus negali būti įvykdytas, gaunančioji agentūra
  nedelsdama ir bet kuriuo atveju per keturias darbo dienas
  susisiekia su perduodančiąja agentūra, kad gautų trūkstamą informaciją ar dokumentus. [27 pakeit.]

3.   Jeigu prašymas įteikti dokumentus akivaizdžiai nepriklauso šio reglamento taikymo sričiai arba dėl nustatytų oficialių sąlygų nesilaikymo dokumentų įteikti nėra galimybės, perduotas prašymas ir dokumentai juos gavus
  nedelsiant ir bet kuriuo atveju per keturias darbo dienas
  grąžinami perduodančiajai agentūrai kartu su pranešimu apie grąžinimą naudojant I priede pateiktą tipinę formą. [28 pakeit.]

4.   Gaunančioji agentūra, kuri gauna įteiktiną dokumentą, bet neturi tam teritorinės jurisdikcijos, gautą dokumentą kartu su prašymu per 3a straipsnyje nurodytą decentralizuotą IT sistemą
  nedelsdama ir bet kuriuo atveju per keturias darbo dienas
  išsiunčia toje pačioje valstybėje narėje teritorinę jurisdikciją turinčiai gaunančiajai agentūrai, jeigu minėtas prašymas atitinka 4 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas, ir
  tuo pačiu metu
  naudodama I priede pateiktą tipinę formą apie tai informuoja perduodančiąją agentūrą. Gavusi dokumentą ir prašymą, teritorinę jurisdikciją toje pačioje valstybėje narėje turinti gaunančioji agentūra
  nedelsdama
  per 3a straipsnyje nurodytą decentralizuotą IT sistemą išsiunčia perduodančiajai agentūrai automatinį pranešimą apie dokumento gavimą. [29 pakeit.]

4a.
     
  1–4 dalys mutatis mutandis taikomos 3a straipsnio 4 dalyje nurodytais atvejais. Vis dėlto tais atvejais šio straipsnio 1–4 dalyse nustatyti terminai netaikomi, bet kuo greičiau atliekamos atitinkamos operacijos.“; [30 pakeit.]

| 6) | Įterpiamas 7a straipsnis:

  „7a straipsnis

  Pareiga paskirti atstovą

  Atstovo
  įteikimo teismo vietos valstybėje narėje tikslais
  skyrimas [31 pakeit.]


  1.   Jeigu bylos iškėlimo dokumentas
  jau
  buvo įteiktas atsakovui
  ir atsakovas neatsisakė priimti tokio dokumento pagal 8 straipsnį
  , pagal teismo buvimo vietos valstybės narės teisę kitoje valstybėje narėje nuolat gyvenančios

  gyvenančioms
  bylos šalys gali būti įpareigotos

  šalims sudaroma galimybė
  paskirti atstovą, kuris įteiktų jiems

  joms
  dokumentus teismo
  buvimo
  vietos valstybėje narėje.
  Jeigu atitinkamai bylos šaliai buvo tinkamai pranešta apie tokios galimybės pasirinkimo pasekmes ir ji aiškiai pasirinko šią galimybę, bylos iškėlimo dokumentai įteikiami įgaliotam tos bylos šalies atstovui teismo buvimo valstybėje narėje pagal tos valstybės narės įstatymus ir praktiką
  . [32 pakeit.]



  2.   Jeigu bylos šalis nesilaiko pareigos paskirti atstovą pagal 1 dalį ir nedavė sutikimo įteikimo tikslais naudoti elektroninę naudotojo paskyrą

  elektroninio pašto adresą
  pagal 15a straipsnio b dalį, vykstant teismo procesui dokumentams įteikti gali būti naudojami bet kokie įteikimo būdai, numatyti pagal teismo buvimo vietos valstybės narės teisę, su sąlyga, kad atitinkamai bylos šaliai
  įteikiant bylos iškėlimo dokumentą
  buvo tinkamai pranešta apie tokias pasekmes

  tokius padarinius
  .“; [33 pakeit.] |
| --- | --- |

6)

Įterpiamas 7a straipsnis:

„7a straipsnis

Pareiga paskirti atstovą

  Atstovo
  įteikimo teismo vietos valstybėje narėje tikslais
  skyrimas [31 pakeit.]

1.   Jeigu bylos iškėlimo dokumentas
  jau
  buvo įteiktas atsakovui
  ir atsakovas neatsisakė priimti tokio dokumento pagal 8 straipsnį
  , pagal teismo buvimo vietos valstybės narės teisę kitoje valstybėje narėje nuolat gyvenančios

  gyvenančioms
  bylos šalys gali būti įpareigotos

  šalims sudaroma galimybė
  paskirti atstovą, kuris įteiktų jiems

  joms
  dokumentus teismo
  buvimo
  vietos valstybėje narėje.
  Jeigu atitinkamai bylos šaliai buvo tinkamai pranešta apie tokios galimybės pasirinkimo pasekmes ir ji aiškiai pasirinko šią galimybę, bylos iškėlimo dokumentai įteikiami įgaliotam tos bylos šalies atstovui teismo buvimo valstybėje narėje pagal tos valstybės narės įstatymus ir praktiką
  . [32 pakeit.]

2.   Jeigu bylos šalis nesilaiko pareigos paskirti atstovą pagal 1 dalį ir nedavė sutikimo įteikimo tikslais naudoti elektroninę naudotojo paskyrą

  elektroninio pašto adresą
  pagal 15a straipsnio b dalį, vykstant teismo procesui dokumentams įteikti gali būti naudojami bet kokie įteikimo būdai, numatyti pagal teismo buvimo vietos valstybės narės teisę, su sąlyga, kad atitinkamai bylos šaliai
  įteikiant bylos iškėlimo dokumentą
  buvo tinkamai pranešta apie tokias pasekmes

  tokius padarinius
  .“; [33 pakeit.]

| 7) | 8 straipsnis pakeičiamas taip:

  „8 straipsnis
  Atsisakymas priimti dokumentą

  1.   Gaunančioji agentūra, naudodama II priede pateiktą tipinę formą, informuoja adresatą, kad jis gali atsisakyti priimti įteikiamą dokumentą, jeigu jis nėra parengtas viena iš šių kalbų

  kalba, kurią adresatas supranta,
  arba nėra pridėtas
  oficialus
  jo vertimas į bet kurią iš šių kalbų:

  tokią kalbą.









  a) | kalba, kurią adresatas supranta;

  arba |
| --- | --- | --- |

7)

8 straipsnis pakeičiamas taip:

„8 straipsnis

Atsisakymas priimti dokumentą

1.   Gaunančioji agentūra, naudodama II priede pateiktą tipinę formą, informuoja adresatą, kad jis gali atsisakyti priimti įteikiamą dokumentą, jeigu jis nėra parengtas viena iš šių kalbų

  kalba, kurią adresatas supranta,
  arba nėra pridėtas
  oficialus
  jo vertimas į bet kurią iš šių kalbų:

  tokią kalbą.

a)

kalba, kurią adresatas supranta;

| b) | valstybės narės, į kurią kreipiamasi, oficialia kalba arba, jeigu toje valstybėje narėje yra kelios oficialios kalbos, vietos, kurioje turi būti įteiktas dokumentas, oficialia kalba arba viena iš jos oficialių kalbų.
  [34 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

valstybės narės, į kurią kreipiamasi, oficialia kalba arba, jeigu toje valstybėje narėje yra kelios oficialios kalbos, vietos, kurioje turi būti įteiktas dokumentas, oficialia kalba arba viena iš jos oficialių kalbų.
  [34 pakeit.]

2.   Adresatas

  Dėl pagrįstų priežasčių adresatas
  gali atsisakyti priimti įteikiamus dokumentus jų įteikimo metu arba per dvi savaites išsiųsdamas gaunančiajai agentūrai II priede pateiktą tipinę formą. [35 pakeit.]

3.   Jeigu gaunančiajai agentūrai pranešama apie adresato atsisakymą priimti dokumentą pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis, ji nedelsdama informuoja perduodančiąją agentūrą, pateikdama 10 straipsnyje nurodytą pažymėjimą
  , ir grąžina prašymą ir dokumentą, kurio vertimo reikalaujama
  . [36 pakeit.]

4.   Jeigu adresatas atsisakė priimti dokumentą pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis, su įteikimu susijusį
  teismo
  procesą vykdantis teismas arba institucija
  kaip įmanoma greičiau
  patikrina, ar atsisakymas buvo pagrįstas. [37 pakeit.]

5.   Dokumento įteikimo procedūrą galima ištaisyti, pagal šio reglamento nuostatas adresatui įteikiant dokumentą su pridėtu
  oficialiu
  vertimu į 1 dalyje numatytą kalbą. Tuo atveju dokumento įteikimo data turi būti data, kurią dokumentas su pridėtu
  oficialiu
  vertimu įteikiamas pagal valstybės narės, į kurią kreipiamasi, teisę. Tačiau kai pagal valstybės narės teisę dokumentas turi būti įteiktas per tam tikrą laikotarpį, data, į kurią reikia atsižvelgti pareiškėjo atžvilgiu, turi būti pirminio dokumento įteikimo data, nustatyta pagal 9 straipsnio 2 dalį. [38 pakeit.]

6.   1–5 dalys taikomos teisminių dokumentų perdavimo ir įteikimo pagal 2 skyrių priemonėms.

7.   Taikant 1 dalį, diplomatinių ar konsulinių įstaigų darbuotojai – kai įteikimas vykdomas pagal 13 straipsnį, arba institucija ar asmuo – kai įteikimas vykdomas pagal 14 straipsnį arba 15a straipsnį, informuoja adresatą, kad jis gali atsisakyti priimti dokumentą ir kad bet koks dokumentas, kurio atsisakoma, turi būti
  nedelsiant
  išsiunčiamas atitinkamai tiems darbuotojams, institucijai ar asmeniui.“[39 pakeit.]

| 8) | 10 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Užbaigus su dokumento įteikimu susijusius formalumus, naudojant I priede pateiktą tipinę formą parengiamas šių formalumų atlikimo pažymėjimas, kuris adresuojamas perduodančiajai agentūrai.“; |
| --- | --- |

8)

10 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Užbaigus su dokumento įteikimu susijusius formalumus, naudojant I priede pateiktą tipinę formą parengiamas šių formalumų atlikimo pažymėjimas, kuris adresuojamas perduodančiajai agentūrai.“;

| 9) | 14 ir 15 straipsniai pakeičiami taip:

  „14 straipsnis
  Įteikimas paštu
  arba per kurjerį [40 pakeit.]


  1.   Kitoje valstybėje narėje nuolat gyvenantiems asmenims teisminiai dokumentai gali
  būti
  įteikiami tiesiogiai paštu
  arba per kurjerį
   – registruotu laišku
  arba kaip paketas
  su gavimo patvirtinimu. [41 pakeit.]



  2.   Taikant šį straipsnį, įteikimas paštu
  arba per kurjerį
  atliekamas naudojant konkrečios formos gavimo patvirtinimą, nustatytą IV priede. [42 pakeit.]



  3.   Nepriklausomai nuo kilmės valstybės narės teisės, įteikimas paštu
  arba per kurjerį
  laikomas teisiškai veiksmingu ir tuo atveju, jei dokumentas buvo pristatytas adresato namų adresu suaugusiems asmenims, kurie gyvena tame pačiame namų ūkyje kaip adresatas arba yra jame adresato įdarbinti ir kurie gali ir nori priimti dokumentą. [43 pakeit.]




  15 straipsnis
  Tiesioginis įteikimas

  1.   Kitoje valstybėje narėje nuolat gyvenantiems asmenims teisminiai dokumentai gali įteikiami tiesiogiai per įteikimo valstybės narės teismo pareigūnus, tarnautojus ar kitus kompetentingus asmenis.


  2.   Kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai informaciją apie tai, kokių profesijų atstovai ar kompetentingi asmenys gali jų teritorijoje atlikti dokumentų įteikimą pagal šį straipsnį.
  Su ta informacija turi būti galima susipažinti internete
  .“; [44 pakeit.] |
| --- | --- |

9)

14 ir 15 straipsniai pakeičiami taip:

„14 straipsnis

Įteikimas paštu
  arba per kurjerį [40 pakeit.]

1.   Kitoje valstybėje narėje nuolat gyvenantiems asmenims teisminiai dokumentai gali
  būti
  įteikiami tiesiogiai paštu
  arba per kurjerį
   – registruotu laišku
  arba kaip paketas
  su gavimo patvirtinimu. [41 pakeit.]

2.   Taikant šį straipsnį, įteikimas paštu
  arba per kurjerį
  atliekamas naudojant konkrečios formos gavimo patvirtinimą, nustatytą IV priede. [42 pakeit.]

3.   Nepriklausomai nuo kilmės valstybės narės teisės, įteikimas paštu
  arba per kurjerį
  laikomas teisiškai veiksmingu ir tuo atveju, jei dokumentas buvo pristatytas adresato namų adresu suaugusiems asmenims, kurie gyvena tame pačiame namų ūkyje kaip adresatas arba yra jame adresato įdarbinti ir kurie gali ir nori priimti dokumentą. [43 pakeit.]

15 straipsnis

Tiesioginis įteikimas

1.   Kitoje valstybėje narėje nuolat gyvenantiems asmenims teisminiai dokumentai gali įteikiami tiesiogiai per įteikimo valstybės narės teismo pareigūnus, tarnautojus ar kitus kompetentingus asmenis.

2.   Kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai informaciją apie tai, kokių profesijų atstovai ar kompetentingi asmenys gali jų teritorijoje atlikti dokumentų įteikimą pagal šį straipsnį.
  Su ta informacija turi būti galima susipažinti internete
  .“; [44 pakeit.]

| 10) | Įterpiamas 15a straipsnis:

  „15a straipsnis
  Elektroninis įteikimas

  1.   Kitoje valstybėje narėje nuolat gyvenantiems asmenims teisminiai dokumentai gali
  būti
  įteikiami tiesiogiai elektroninėmis priemonėmis per

  naudojant
  adresatui prieinamas naudotojo paskyras, jeigu tenkinama bent viena iš šių sąlygų

  prieinamus elektroninio pašto adresus
  ,
  jeigu tenkinamos abi šios sąlygos
  : [45 pakeit.]







  a) | dokumentai siunčiami ir gaunami naudojantis kvalifikuotomis elektroninio registruoto pristatymo paslaugomis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 910/2014;
  ir [46 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

10)

Įterpiamas 15a straipsnis:

„15a straipsnis

Elektroninis įteikimas

1.   Kitoje valstybėje narėje nuolat gyvenantiems asmenims teisminiai dokumentai gali
  būti
  įteikiami tiesiogiai elektroninėmis priemonėmis per

  naudojant
  adresatui prieinamas naudotojo paskyras, jeigu tenkinama bent viena iš šių sąlygų

  prieinamus elektroninio pašto adresus
  ,
  jeigu tenkinamos abi šios sąlygos
  : [45 pakeit.]

a)

dokumentai siunčiami ir gaunami naudojantis kvalifikuotomis elektroninio registruoto pristatymo paslaugomis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 910/2014;
  ir [46 pakeit.]

| b) | po teismo proceso pradžios adresatas aiškiai išreiškė procesą vykdančiam teismui arba institucijai sutikimą, kad konkreti naudotojo paskyra

  konkretus elektroninio pašto adresas teismo
  proceso metu būtų naudojama

  naudojamas
  dokumentų įteikimo tikslais.; [47 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

po teismo proceso pradžios adresatas aiškiai išreiškė procesą vykdančiam teismui arba institucijai sutikimą, kad konkreti naudotojo paskyra

  konkretus elektroninio pašto adresas teismo
  proceso metu būtų naudojama

  naudojamas
  dokumentų įteikimo tikslais.; [47 pakeit.]

1a.
     
  Komisijai pagal 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas nustatant išsamią kvalifikuotų elektroninio registruoto pristatymo paslaugų, kuriomis bus naudojamasi įteikiant teismo dokumentus elektroninėmis priemonėmis, teikimo tvarką. Vykdydama tuos įgaliojimus, Komisija užtikrina, kad tokios paslaugos garantuotų veiksmingą, patikimą ir sklandų atitinkamų dokumentų perdavimą, aukšto lygio saugumą juos perduodant, vienodas neįgaliųjų galimybes susipažinti su dokumentais ir privatumo ir asmens duomenų apsaugą pagal Reglamentą (ES) 2016/679 ir Direktyvą 2002/58/EB.“; [48 pakeit.]

| 11) | 17 ir 18 straipsniai pakeičiami taip:

  „17 straipsnis
  Priedų dalinis keitimas
  Komisijai pagal 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I, II ir IV priedai, siekiant atnaujinti tipines formas arba padaryti jų techninius pakeitimus.


  18 straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   17 straipsnyje

  3a, 15a ir
  17
  straipsniuose
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui nuo [šio reglamento įsigaliojimo dienos]. [49 pakeit.]



  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 17 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*2) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal
  3a, 15a arba
  17 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du

  tris
  mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. [50 pakeit.]




  (*2)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

11)

17 ir 18 straipsniai pakeičiami taip:

„17 straipsnis

Priedų dalinis keitimas

Komisijai pagal 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I, II ir IV priedai, siekiant atnaujinti tipines formas arba padaryti jų techninius pakeitimus.

18 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   17 straipsnyje

  3a, 15a ir
  17
  straipsniuose
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui nuo [šio reglamento įsigaliojimo dienos]. [49 pakeit.]

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 17 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*2) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal
  3a, 15a arba
  17 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du

  tris
  mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. [50 pakeit.]

(*2)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*2

| 12) | įterpiami šie 18a ir 18b straipsniai:



  „18a straipsnis


  Decentralizuotos IT sistemos sukūrimas


  Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais sukuriama 3a straipsnyje nurodyta decentralizuota IT sistema. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
  [51 pakeit.]




  „18b straipsnis


  Komiteto procedūra



  1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.




  2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.“;
  [52 pakeit.] |
| --- | --- |

12)

12)

įterpiami šie 18a ir 18b straipsniai:

įterpiami šie 18a ir 18b straipsniai:

„18a straipsnis

Decentralizuotos IT sistemos sukūrimas

Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais sukuriama 3a straipsnyje nurodyta decentralizuota IT sistema. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
  [51 pakeit.]

„18b straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.“;
  [52 pakeit.]

| 13) | 19 straipsnis pakeičiamas taip:

  „19 straipsnis
  Atsakovo neatvykimas į teismą

  1.   Tais atvejais, kai bylos iškėlimo dokumentas pagal šio reglamento nuostatas įteikimo tikslais turėjo būti perduotas kitai valstybei narei, ir atsakovas į teismo posėdį neatvyko, teismas sprendimo nepriima tol, kol nustato, kad įteikimas ar pristatymas buvo atliktas laiku
  ir teisėtai
  , kad atsakovas turėtų pakankamai laiko pasiruošti gynybai ir kad: [53 pakeit.]







  a) | dokumentas buvo įteiktas valstybės narės, į kurią kreipiamasi dėl dokumentų įteikimo vietinėse bylose jos teritorijoje esantiems asmenims, vidaus teisėje numatytu būdu; arba |
| --- | --- | --- |

13)

19 straipsnis pakeičiamas taip:

„19 straipsnis

Atsakovo neatvykimas į teismą

1.   Tais atvejais, kai bylos iškėlimo dokumentas pagal šio reglamento nuostatas įteikimo tikslais turėjo būti perduotas kitai valstybei narei, ir atsakovas į teismo posėdį neatvyko, teismas sprendimo nepriima tol, kol nustato, kad įteikimas ar pristatymas buvo atliktas laiku
  ir teisėtai
  , kad atsakovas turėtų pakankamai laiko pasiruošti gynybai ir kad: [53 pakeit.]

a)

dokumentas buvo įteiktas valstybės narės, į kurią kreipiamasi dėl dokumentų įteikimo vietinėse bylose jos teritorijoje esantiems asmenims, vidaus teisėje numatytu būdu; arba

| b) | dokumentas buvo faktiškai įteiktas atsakovui arba pristatytas į jo gyvenamąją vietą kitu šiame reglamente numatytu būdu; |
| --- | --- |

b)

dokumentas buvo faktiškai įteiktas atsakovui arba pristatytas į jo gyvenamąją vietą kitu šiame reglamente numatytu būdu;

2.   Nepaisant 1 dalies nuostatų, teisėjas gali priimti sprendimą net ir tuo atveju, kai nebuvo gautas įteikimo ar pristatymo pažymėjimas, jeigu įvykdomos visos šios sąlygos:

| a) | dokumentas buvo perduotas vienu iš šiame reglamente numatytų būdų; |
| --- | --- |

a)

dokumentas buvo perduotas vienu iš šiame reglamente numatytų būdų;

| b) | nuo dokumento perdavimo dienos praėjo ne mažiau kaip šešių mėnesių laikotarpis, kuris, teisėjo nuomone, yra pakankamas konkrečioje byloje;
  [54 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

nuo dokumento perdavimo dienos praėjo ne mažiau kaip šešių mėnesių laikotarpis, kuris, teisėjo nuomone, yra pakankamas konkrečioje byloje;
  [54 pakeit.]

| c) | nebuvo gautas joks pažymėjimas, neatsižvelgiant į tai, kad buvo dedamos visos pagrįstos pastangos jam gauti iš valstybės narės, į kurią kreipiamasi, kompetentingų institucijų ar įstaigų. |
| --- | --- |

c)

nebuvo gautas joks pažymėjimas, neatsižvelgiant į tai, kad buvo dedamos visos pagrįstos pastangos jam gauti iš valstybės narės, į kurią kreipiamasi, kompetentingų institucijų ar įstaigų.

3.   Jeigu 2 dalyje nustatytos sąlygos įvykdomos, dedamos pagrįstos pastangos
  bet kokiomis
  turimomis ryšio priemonėmis, įskaitant šiuolaikines ryšių

  nuotolinio ryšio
  technologijas (jei teismui, kuriame iškelta byla, žinomas atitinkamas adresas arba paskyra

  elektroninio pašto adresas
  ), pranešti atsakovui apie jam iškeltą bylą. [55 pakeit.]

4.   Nepaisant 1 ir 2 dalių, teisėjas
  pagrįstais atvejais
  skubos tvarka gali priimti nutartį taikyti laikinąsias arba apsaugos priemones. [56 pakeit.]

5.   Tais atvejais, kai bylos iškėlimo dokumentas pagal šio reglamento nuostatas įteikimo tikslais turėjo būti perduotas kitai valstybei narei, ir teismo sprendimas buvo priimtas į teismą neatvykusio atsakovo nenaudai, teisėjas turi teisę atleisti atsakovą nuo teismo sprendimo apskundimo termino pasibaigimo pasekmių, jei įvykdomos šios sąlygos:

| a) | atsakovas ne dėl savo

  jo
  kaltės per vėlai sužinojo

  nebuvo informuotas laiku ir (arba) teisėtu būdu
  apie dokumentą ir neturėjo pakankamai laiko pasiruošti gynybai, arba per vėlai sužinojo apie teismo sprendimą, kad suspėtų jį apskųsti; [57 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

atsakovas ne dėl savo

  jo
  kaltės per vėlai sužinojo

  nebuvo informuotas laiku ir (arba) teisėtu būdu
  apie dokumentą ir neturėjo pakankamai laiko pasiruošti gynybai, arba per vėlai sužinojo apie teismo sprendimą, kad suspėtų jį apskųsti; [57 pakeit.]

| b) | jei atsakovas pateikė prima facie gynybos argumentų bylos nagrinėjimui iš esmės. |
| --- | --- |

b)

jei atsakovas pateikė prima facie gynybos argumentų bylos nagrinėjimui iš esmės.

Prašymą netaikyti termino teismo sprendimui apskųsti galima pateikti tik per priimtiną laiką nuo tada, kai atsakovas sužinojo apie tokį teismo sprendimą.

Toks prašymas nebus nagrinėjamas, jeigu jis pateikiamas praėjus daugiau kaip dvejiems metams nuo teismo sprendimo priėmimo dienos.

6.   Pasibaigus dvejų metų laikotarpiui po 2 dalyje nurodyto teismo sprendimo priėmimo, nacionalinės teisės nuostatos, pagal kurias išimties tvarka gali būti atleidžiama nuo teismo sprendimo apskundimo termino pasibaigimo pasekmių, negali būti taikomos, jei siekiama užginčyti to teismo sprendimo pripažinimą ir vykdymą kitoje valstybėje narėje.

7.   5 ir 6 dalys netaikomos teismo sprendimams dėl asmenų statuso ar veiksnumo.“;

| 13a) | 22 straipsnyje prieš 1 dalį įterpiama ši dalis:





  „-1.
     
  Asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą vykdomas laikantis Reglamento (ES) 2016/679 ir Direktyvos 2002/58/EB.“; [58 pakeit.] |
| --- | --- |

13a)

13a)

22 straipsnyje prieš 1 dalį įterpiama ši dalis:

22 straipsnyje prieš 1 dalį įterpiama ši dalis:

„-1.
     
  Asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą vykdomas laikantis Reglamento (ES) 2016/679 ir Direktyvos 2002/58/EB.“; [58 pakeit.]

| 13b) | 22 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:





  „1.
     
  Informaciją, visų pirma asmens duomenis, perduotus pagal šį reglamentą, perduodančiosios agentūros, gaunančiosios agentūros ir centrinės institucijos naudoja tik konkrečiais šiame reglamente nustatytais tikslais. Su šio reglamento tikslais nesusiję asmens duomenys nedelsiant ištrinami.“; [59 pakeit.] |
| --- | --- |

13b)

13b)

22 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

22 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Informaciją, visų pirma asmens duomenis, perduotus pagal šį reglamentą, perduodančiosios agentūros, gaunančiosios agentūros ir centrinės institucijos naudoja tik konkrečiais šiame reglamente nustatytais tikslais. Su šio reglamento tikslais nesusiję asmens duomenys nedelsiant ištrinami.“; [59 pakeit.]

| 13c) | 22 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:





  „2.
     
  Perduodančiosios agentūros, gaunančiosios agentūros ir centrinės institucijos pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę užtikrina tokios informacijos konfidencialumą.“; [60 pakeit.] |
| --- | --- |

13c)

13c)

22 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

22 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Perduodančiosios agentūros, gaunančiosios agentūros ir centrinės institucijos pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę užtikrina tokios informacijos konfidencialumą.“; [60 pakeit.]

| 13d) | 22 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:





  „3.
     
  - 1, 1 ir 2 dalys neturi įtakos Sąjungos ir nacionalinės teisės aktams, kurie leidžia duomenų subjektus informuoti apie pagal šį reglamentą perduotos informacijos panaudojimą.“; [61 pakeit.] |
| --- | --- |

13d)

13d)

22 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

22 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  - 1, 1 ir 2 dalys neturi įtakos Sąjungos ir nacionalinės teisės aktams, kurie leidžia duomenų subjektus informuoti apie pagal šį reglamentą perduotos informacijos panaudojimą.“; [61 pakeit.]

| 13e) | 22 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:





  „4.
     
  Visą informaciją pagal šį reglamentą Sąjungos institucijos ir įstaigos tvarko laikydamosi Reglamento (ES) 2018/1725.“; [62 pakeit.] |
| --- | --- |

13e)

13e)

22 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

22 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.
     
  Visą informaciją pagal šį reglamentą Sąjungos institucijos ir įstaigos tvarko laikydamosi Reglamento (ES) 2018/1725.“; [62 pakeit.]

| 14) | 23 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Valstybės narės pateikia Komisijai 2, 3, 3c, 4, 10, 11, 13 ir 15 straipsniuose nurodytą informaciją. Valstybės narės praneša Komisijai, jei pagal jų teisę dokumentas turi būti įteiktas per tam tikrą laikotarpį, kaip nurodyta 8 straipsnio 3 dalyje ir 9 straipsnio 2 dalyje.“; |
| --- | --- |

14)

23 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės pateikia Komisijai 2, 3, 3c, 4, 10, 11, 13 ir 15 straipsniuose nurodytą informaciją. Valstybės narės praneša Komisijai, jei pagal jų teisę dokumentas turi būti įteiktas per tam tikrą laikotarpį, kaip nurodyta 8 straipsnio 3 dalyje ir 9 straipsnio 2 dalyje.“;

| 15) | Įterpiamas 23a straipsnis:

  „23a straipsnis
  Stebėsena

  1.   Ne vėliau kaip ... [
  dvejiems


  vieni

  metai po taikymo pradžios datos


  įsigaliojimo dienos
  ] Komisija parengia išsamią šio reglamento rezultatų ir poveikio stebėsenos programą. [63 pakeit.]



  2.   Stebėsenos programoje nustatomos duomenų ir kitų būtinų įrodymų rinkimo priemonės ir periodiškumas. Joje nurodomi veiksmai, kurių Komisija ir valstybės narės turi imtis duomenims bei kitiems įrodymams rinkti ir analizuoti.


  3.   Valstybės narės teikia Komisijai duomenis ir kitus įrodymus, reikalingus stebėsenai vykdyti.“; |
| --- | --- |

15)

Įterpiamas 23a straipsnis:

„23a straipsnis

Stebėsena

1.   Ne vėliau kaip ... [
  dvejiems


  vieni

  metai po taikymo pradžios datos


  įsigaliojimo dienos
  ] Komisija parengia išsamią šio reglamento rezultatų ir poveikio stebėsenos programą. [63 pakeit.]

2.   Stebėsenos programoje nustatomos duomenų ir kitų būtinų įrodymų rinkimo priemonės ir periodiškumas. Joje nurodomi veiksmai, kurių Komisija ir valstybės narės turi imtis duomenims bei kitiems įrodymams rinkti ir analizuoti.

3.   Valstybės narės teikia Komisijai duomenis ir kitus įrodymus, reikalingus stebėsenai vykdyti.“;

| 16) | 24 straipsnis pakeičiamas taip:

  „24 straipsnis
  Vertinimas

  1.   Ne anksčiau kaip praėjus

  Ne vėliau kaip ...
  [
  penkeriems metams ketveri metai po šio reglamento taikymo pradžios datos] Komisija atlieka šio reglamento vertinimą ir pateikia pagrindinių išvadų ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui
  pateikia pagrindinių išvadų ataskaitą prireikus kartu su pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto
  . [64 pakeit.]



  2.   Valstybės narės teikia Komisijai informaciją, reikalingą tai ataskaitai parengti.“; |
| --- | --- |

16)

24 straipsnis pakeičiamas taip:

„24 straipsnis

Vertinimas

1.   Ne anksčiau kaip praėjus

  Ne vėliau kaip ...
  [
  penkeriems metams ketveri metai po šio reglamento taikymo pradžios datos] Komisija atlieka šio reglamento vertinimą ir pateikia pagrindinių išvadų ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui
  pateikia pagrindinių išvadų ataskaitą prireikus kartu su pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto
  . [64 pakeit.]

2.   Valstybės narės teikia Komisijai informaciją, reikalingą tai ataskaitai parengti.“;

| 17) | Papildoma nauju IV priedu, kuris pateikiamas šio reglamento priede. |
| --- | --- |

17)

Papildoma nauju IV priedu, kuris pateikiamas šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo ... [18 mėnesiai po reglamento įsigaliojimo dienos].

Tačiau:

| a) | 1 straipsnio 14 punktas taikomas nuo ... [12 mėnesių po jo įsigaliojimo], o |
| --- | --- |

a)

1 straipsnio 14 punktas taikomas nuo ... [12 mėnesių po jo įsigaliojimo], o

| b) | 1 straipsnio 3, 4 ir 5 punktai taikomi nuo ... [24 mėnesiai po jo įsigaliojimo]. |
| --- | --- |

b)

1 straipsnio 3, 4 ir 5 punktai taikomi nuo ... [24 mėnesiai po jo įsigaliojimo].

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 56.

1

(2)  2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1393/2007 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (dokumentų įteikimas) ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1348/2000 (OL L 324, 2007 12 10, p. 79).

3

(4)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

4

PRIEDAS

„IV PRIEDAS

Gavimo patvirtinimas, naudotinas įteikiant dokumentus paštu pagal 14 straipsnį

| GAVIMO PATVIRTINIMAS
  paštu įteikiant teisminius ar neteisminius dokumentus

  (Reglamento (ES) Nr. 1393/2007 14 straipsnis); | UNIKALUS SIUNTOS NUMERIS: |
| --- | --- |
| Siuntėjas:
  Vardas, pavardė / pavadinimas: | Adresatas:
  Vardas, pavardė / pavadinimas: | Gavėjo vardas ir pavardė: |
| Gavėjo parašas: |
| GAVIMO PATVIRTINIMAS TURI BŪTI IŠSIŲSTAS ŠIUO ADRESU: | PRISTATYMO ADRESAS: | PRISTATYMO IR (ARBA) GRĄŽINIMO DATA:
  MMMM mm dd |
| Gatvė: | Nr. | Gatvė: | Nr. | PRISTATYTA
  kam: | GRĄŽINTA
  dėl (priežastis): |
| Miestas: | | Miestas: | | Adresatas: | □ | Adresas nežinomas. | □ |
| Pašto kodas: | | Pašto kodas: | | Atstovas: | □ | Adresatas nežinomas: | □ |
| Valstybė: | | Valstybė: | | Suaugęs asmuo, gyvenantis tuo pačiu adresu: | □ | Pristatyti nepavyko: | □ |
| Dokumentą priimti atsisakyta | □ |
| Pašto paslaugų teikėjui: |
| Adresato darbuotojas: | □ | Adresatas persikėlė į kitą vietą: | □ |

GAVIMO PATVIRTINIMAS

paštu įteikiant teisminius ar neteisminius dokumentus

(Reglamento (ES) Nr. 1393/2007 14 straipsnis);

UNIKALUS SIUNTOS NUMERIS:

Siuntėjas:

Vardas, pavardė / pavadinimas:

Adresatas:

Vardas, pavardė / pavadinimas:

Gavėjo vardas ir pavardė:

Gavėjo parašas:

GAVIMO PATVIRTINIMAS TURI BŪTI IŠSIŲSTAS ŠIUO ADRESU:

PRISTATYMO ADRESAS:

PRISTATYMO IR (ARBA) GRĄŽINIMO DATA:

MMMM mm dd

Gatvė:

Nr.

Gatvė:

Nr.

PRISTATYTA

kam:

GRĄŽINTA

dėl (priežastis):

Miestas:

Miestas:

Adresatas:

□

Adresas nežinomas.

□

Pašto kodas:

Pašto kodas:

Atstovas:

□

Adresatas nežinomas:

□

Valstybė:

Valstybė:

Suaugęs asmuo, gyvenantis tuo pačiu adresu:

□

Pristatyti nepavyko:

□

Dokumentą priimti atsisakyta

□

Pašto paslaugų teikėjui:

Adresato darbuotojas:

□

Adresatas persikėlė į kitą vietą:

□

“

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/560 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/560

---

P8_TA(2019)0105

Bendrosios taisyklės, kuriomis užtikrinamas bazinis susisiekimas krovinių vežimo keliais sektoriuje, atsižvelgiant į Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimą iš Sąjungos ***I

2019 m. vasario 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrųjų taisyklių, kuriomis užtikrinamas bazinis susisiekimas krovinių vežimo keliais sektoriuje, atsižvelgiant į Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimą iš Sąjungos (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/58)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | todėl, siekiant išvengti didelių sutrikdymų, taip pat ir viešosios tvarkos, būtina nustatyti laikinas priemones, kurios suteiks galimybę Jungtinėje Karalystėje licenciją gavusiems krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams vežti krovinius keliais tarp Jungtinės Karalystės ir likusių dvidešimt septynių valstybių narių teritorijų. Siekiant užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp Jungtinės Karalystės ir likusių valstybių narių, tokios teisės turėtų būti suteikiamos su sąlyga, kad Jungtinė Karalystė suteiks lygiavertes teises ir bus taikomos tam tikros sąžiningą konkurenciją užtikrinančios sąlygos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

todėl, siekiant išvengti didelių sutrikdymų, taip pat ir viešosios tvarkos, būtina nustatyti laikinas priemones, kurios suteiks galimybę Jungtinėje Karalystėje licenciją gavusiems krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams vežti krovinius keliais tarp Jungtinės Karalystės ir likusių dvidešimt septynių valstybių narių teritorijų. Siekiant užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp Jungtinės Karalystės ir likusių valstybių narių, tokios teisės turėtų būti suteikiamos su sąlyga, kad Jungtinė Karalystė suteiks lygiavertes teises ir bus taikomos tam tikros sąžiningą konkurenciją užtikrinančios sąlygos;

| (4) | todėl, siekiant išvengti didelių sutrikdymų, taip pat ir viešosios tvarkos, būtina nustatyti laikinas priemones, kurios suteiks galimybę Jungtinėje Karalystėje licenciją gavusiems krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams vežti krovinius keliais tarp Jungtinės Karalystės ir likusių dvidešimt septynių valstybių narių teritorijų
  arba iš Jungtinės Karalystės teritorijos į Jungtinės karalystės teritoriją tranzitu važiuojant per vieną ar kelias valstybes nares
  . Siekiant užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp Jungtinės Karalystės ir likusių valstybių narių, tokios teisės turėtų būti suteikiamos su sąlyga, kad Jungtinė Karalystė suteiks lygiavertes teises ir bus taikomos tam tikros sąžiningą konkurenciją užtikrinančios sąlygos; |
| --- | --- |

(4)

todėl, siekiant išvengti didelių sutrikdymų, taip pat ir viešosios tvarkos, būtina nustatyti laikinas priemones, kurios suteiks galimybę Jungtinėje Karalystėje licenciją gavusiems krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams vežti krovinius keliais tarp Jungtinės Karalystės ir likusių dvidešimt septynių valstybių narių teritorijų
  arba iš Jungtinės Karalystės teritorijos į Jungtinės karalystės teritoriją tranzitu važiuojant per vieną ar kelias valstybes nares
  . Siekiant užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp Jungtinės Karalystės ir likusių valstybių narių, tokios teisės turėtų būti suteikiamos su sąlyga, kad Jungtinė Karalystė suteiks lygiavertes teises ir bus taikomos tam tikros sąžiningą konkurenciją užtikrinančios sąlygos;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2) | dvišalis
  vežimas: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2)

dvišalis
  vežimas:

| 2) | leidžiamas
  vežimas: |
| --- | --- |

2)

leidžiamas
  vežimas:

| | a) | pakrautos transporto priemonės reisas
  , kai išvykimo ir atvykimo punktai yra atitinkamai Sąjungos teritorijoje
  ir
  Jungtinės Karalystės teritorijoje
  , o tranzitu važiuojama arba nevažiuojama per vieną ar kelias valstybes nares ar trečiąsias šalis; |
| --- | --- | --- |

a)

pakrautos transporto priemonės reisas
  , kai išvykimo ir atvykimo punktai yra atitinkamai Sąjungos teritorijoje
  ir
  Jungtinės Karalystės teritorijoje
  , o tranzitu važiuojama arba nevažiuojama per vieną ar kelias valstybes nares ar trečiąsias šalis;

| | a) | pakrautos transporto priemonės reisas
  iš Sąjungos teritorijos į Jungtinės Karalystės teritoriją
  ir
  atvirkščiai
  , o tranzitu važiuojama arba nevažiuojama per vieną ar kelias valstybes nares ar trečiąsias šalis; |
| --- | --- | --- |

a)

pakrautos transporto priemonės reisas
  iš Sąjungos teritorijos į Jungtinės Karalystės teritoriją
  ir
  atvirkščiai
  , o tranzitu važiuojama arba nevažiuojama per vieną ar kelias valstybes nares ar trečiąsias šalis;

| | b) | nepakrautos
  transporto priemonės reisas
  , susijęs su a punkte nurodyta vežimo operacija
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

nepakrautos
  transporto priemonės reisas
  , susijęs su a punkte nurodyta vežimo operacija
  ;

| | b) | pakrautos
  transporto priemonės reisas
  iš Jungtinės Karalystės teritorijos į Jungtinės Karalystės teritoriją, o tranzitu važiuojama per Sąjungos teritoriją
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

pakrautos
  transporto priemonės reisas
  iš Jungtinės Karalystės teritorijos į Jungtinės Karalystės teritoriją, o tranzitu važiuojama per Sąjungos teritoriją
  ;

| | ba) | nepakrautos transporto priemonės reisas, susijęs su a ir b punktuose nurodytomis transporto operacijomis; |
| --- | --- | --- |

ba)

nepakrautos transporto priemonės reisas, susijęs su a ir b punktuose nurodytomis transporto operacijomis;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5) | JK licencija – Jungtinės Karalystės išduota licencija vykdyti tarptautinį
  , taip pat ir dvišalį,
  vežimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5)

JK licencija – Jungtinės Karalystės išduota licencija vykdyti tarptautinį
  , taip pat ir dvišalį,
  vežimą;

| 5) | JK licencija – Jungtinės Karalystės išduota licencija vykdyti tarptautinį
  leidžiamą
  vežimą; |
| --- | --- |

5)

JK licencija – Jungtinės Karalystės išduota licencija vykdyti tarptautinį
  leidžiamą
  vežimą;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Teisė vykdyti
  dvišalį
  vežimą | Teisė vykdyti
  leidžiamą
  vežimą |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Teisė vykdyti
  dvišalį
  vežimą

Teisė vykdyti
  leidžiamą
  vežimą

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   JK krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjai šiame reglamente nustatytomis sąlygomis gali vykdyti
  dvišalį
  vežimą. | 1.   JK krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjai šiame reglamente nustatytomis sąlygomis gali vykdyti
  leidžiamą
  vežimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   JK krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjai šiame reglamente nustatytomis sąlygomis gali vykdyti
  dvišalį
  vežimą.

1.   JK krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjai šiame reglamente nustatytomis sąlygomis gali vykdyti
  leidžiamą
  vežimą.

Pakeitimas 6

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

3 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Toliau nurodytų rūšių
  dvišalį
  vežimą Jungtinėje Karalystėje įsisteigę fiziniai arba juridiniai asmenys gali vykdyti nereikalaujant, kad jie turėtų licenciją, kaip apibrėžta 2 straipsnio 5 dalyje: | 2.   Toliau nurodytų rūšių
  leidžiamą
  vežimą Jungtinėje Karalystėje įsisteigę fiziniai arba juridiniai asmenys gali vykdyti nereikalaujant, kad jie turėtų licenciją, kaip apibrėžta 2 straipsnio 5 dalyje: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Toliau nurodytų rūšių
  dvišalį
  vežimą Jungtinėje Karalystėje įsisteigę fiziniai arba juridiniai asmenys gali vykdyti nereikalaujant, kad jie turėtų licenciją, kaip apibrėžta 2 straipsnio 5 dalyje:

2.   Toliau nurodytų rūšių
  leidžiamą
  vežimą Jungtinėje Karalystėje įsisteigę fiziniai arba juridiniai asmenys gali vykdyti nereikalaujant, kad jie turėtų licenciją, kaip apibrėžta 2 straipsnio 5 dalyje:

Pakeitimas 7

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

4 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Vykdant
  dvišalį
  vežimą pagal šį reglamentą, laikomasi šių taisyklių: | Vykdant
  leidžiamą
  vežimą pagal šį reglamentą, laikomasi šių taisyklių: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Vykdant
  dvišalį
  vežimą pagal šį reglamentą, laikomasi šių taisyklių:

dvišalį

Vykdant
  leidžiamą
  vežimą pagal šį reglamentą, laikomasi šių taisyklių:

leidžiamą

Pakeitimas 8

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jeigu Komisija nustato, kad teisės, kurias Jungtinė Karalystė suteikė Sąjungos krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams, de jure arba de facto nėra lygiavertės pagal šį reglamentą JK krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams suteiktoms teisėms arba kad tos teisės nėra vienodai prieinamos visiems Sąjungos krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams, kad atkurtų lygiavertiškumą, ji gali deleguotaisiais aktais: | 2.   Jeigu Komisija nustato, kad teisės, kurias Jungtinė Karalystė suteikė Sąjungos krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams, de jure arba de facto nėra lygiavertės pagal šį reglamentą JK krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams suteiktoms teisėms arba kad tos teisės nėra vienodai prieinamos visiems Sąjungos krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams, kad atkurtų lygiavertiškumą, ji gali deleguotaisiais aktais: |
| a) | nustatyti JK krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams leidžiamo pajėgumo, kelionių skaičiaus arba jų abiejų apribojimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jeigu Komisija nustato, kad teisės, kurias Jungtinė Karalystė suteikė Sąjungos krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams, de jure arba de facto nėra lygiavertės pagal šį reglamentą JK krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams suteiktoms teisėms arba kad tos teisės nėra vienodai prieinamos visiems Sąjungos krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams, kad atkurtų lygiavertiškumą, ji gali deleguotaisiais aktais:

2.   Jeigu Komisija nustato, kad teisės, kurias Jungtinė Karalystė suteikė Sąjungos krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams, de jure arba de facto nėra lygiavertės pagal šį reglamentą JK krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams suteiktoms teisėms arba kad tos teisės nėra vienodai prieinamos visiems Sąjungos krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams, kad atkurtų lygiavertiškumą, ji gali deleguotaisiais aktais:

a)

a)

nustatyti JK krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams leidžiamo pajėgumo, kelionių skaičiaus arba jų abiejų apribojimus;

| a) | sustabdyti šio reglamento
  3 straipsnio 1 ir 2 dalių
  taikymą
  , kai Sąjungos krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams nesuteiktos lygiavertės teisės arba suteiktos minimalios teisės,
  arba |
| --- | --- |

a)

a)

sustabdyti šio reglamento
  3 straipsnio 1 ir 2 dalių
  taikymą
  , kai Sąjungos krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams nesuteiktos lygiavertės teisės arba suteiktos minimalios teisės,
  arba

3 straipsnio 1 ir 2 dalių

, kai Sąjungos krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams nesuteiktos lygiavertės teisės arba suteiktos minimalios teisės,

| b) | sustabdyti šio reglamento
  taikymą
  arba |
| --- | --- |

b)

b)

sustabdyti šio reglamento
  taikymą
  arba

taikymą

| b) | nustatyti JK krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams leidžiamo pajėgumo, kelionių skaičiaus arba jų abiejų apribojimus, arba |
| --- | --- |

b)

b)

nustatyti JK krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams leidžiamo pajėgumo, kelionių skaičiaus arba jų abiejų apribojimus, arba

| c) | imtis kitų tinkamų priemonių. |
| --- | --- |

c)

imtis kitų tinkamų priemonių.

| c) | imtis kitų tinkamų priemonių
  , pavyzdžiui, nustatyti finansines prievoles ar veiklos apribojimus
  . |
| --- | --- |

c)

imtis kitų tinkamų priemonių
  , pavyzdžiui, nustatyti finansines prievoles ar veiklos apribojimus
  .

, pavyzdžiui, nustatyti finansines prievoles ar veiklos apribojimus

Pakeitimas 9

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jeigu Komisija nustato, kad dėl bet kurios 3 dalyje nurodytos padėties minėtos sąlygos yra gerokai nepalankesnės negu JK krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams sudarytos sąlygos, kad ištaisytų tą padėtį ji gali deleguotaisiais aktais: | 2.   Jeigu Komisija nustato, kad dėl bet kurios 3 dalyje nurodytos padėties minėtos sąlygos yra gerokai nepalankesnės negu JK krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams sudarytos sąlygos, kad ištaisytų tą padėtį ji gali deleguotaisiais aktais: |
| a) | nustatyti JK krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams leidžiamo pajėgumo, kelionių skaičiaus arba jų abiejų apribojimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jeigu Komisija nustato, kad dėl bet kurios 3 dalyje nurodytos padėties minėtos sąlygos yra gerokai nepalankesnės negu JK krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams sudarytos sąlygos, kad ištaisytų tą padėtį ji gali deleguotaisiais aktais:

2.   Jeigu Komisija nustato, kad dėl bet kurios 3 dalyje nurodytos padėties minėtos sąlygos yra gerokai nepalankesnės negu JK krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams sudarytos sąlygos, kad ištaisytų tą padėtį ji gali deleguotaisiais aktais:

a)

nustatyti JK krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams leidžiamo pajėgumo, kelionių skaičiaus arba jų abiejų apribojimus;

| a) | sustabdyti šio reglamento
  3 straipsnio 1 ir 2 dalių
  taikymą
  , kai Sąjungos krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams nesuteiktos lygiavertės teisės arba suteiktos minimalios teisės,
  arba |
| --- | --- |

a)

sustabdyti šio reglamento
  3 straipsnio 1 ir 2 dalių
  taikymą
  , kai Sąjungos krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams nesuteiktos lygiavertės teisės arba suteiktos minimalios teisės,
  arba

3 straipsnio 1 ir 2 dalių

, kai Sąjungos krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams nesuteiktos lygiavertės teisės arba suteiktos minimalios teisės,

| b) | sustabdyti šio reglamento taikymą arba |
| --- | --- |

b)

sustabdyti šio reglamento taikymą arba

| b) | nustatyti JK krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams leidžiamo pajėgumo, kelionių skaičiaus arba jų abiejų apribojimus, arba |
| --- | --- |

b)

nustatyti JK krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjams leidžiamo pajėgumo, kelionių skaičiaus arba jų abiejų apribojimus, arba

| c) | imtis kitų tinkamų priemonių. |
| --- | --- |

c)

imtis kitų tinkamų priemonių.

| c) | imtis kitų tinkamų priemonių
  , pavyzdžiui, nustatyti finansines prievoles ar veiklos apribojimus
  . |
| --- | --- |

c)

imtis kitų tinkamų priemonių
  , pavyzdžiui, nustatyti finansines prievoles ar veiklos apribojimus
  .

, pavyzdžiui, nustatyti finansines prievoles ar veiklos apribojimus

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0063/2019).

1

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/564 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/564

---

P8_TA(2019)0106

Bendrosios taisyklės, kuriomis užtikrinamas bazinis oro susisiekimas Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei išstojus iš Sąjungos ***I

2019 m. vasario 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrų taisyklių, kuriomis užtikrinamas bazinis oro susisiekimas Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei išstojus iš Sąjungos (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/59)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | atsižvelgiant į laikiną šio reglamento pobūdį, jis turėtų būti taikomas trumpą laikotarpį ir nedaryti poveikio galimoms deryboms dėl būsimo susitarimo, į kurį būtų įtrauktas oro susisiekimo tarp Sąjungos ir Jungtinės Karalystės susitarimas, bei jo įsigaliojimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

atsižvelgiant į laikiną šio reglamento pobūdį, jis turėtų būti taikomas trumpą laikotarpį ir nedaryti poveikio galimoms deryboms dėl būsimo susitarimo, į kurį būtų įtrauktas oro susisiekimo tarp Sąjungos ir Jungtinės Karalystės susitarimas, bei jo įsigaliojimui;

| (5) | atsižvelgiant į laikiną šio reglamento pobūdį, jis turėtų būti taikomas trumpą laikotarpį.
  Ne vėliau kaip... [prašom įrašyti šio reglamento įsigaliojimo datą] Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pradėti derybas su Jungtine Karalyste dėl visapusiško oro susisiekimo susitarimo; |
| --- | --- |

(5)

atsižvelgiant į laikiną šio reglamento pobūdį, jis turėtų būti taikomas trumpą laikotarpį.
  Ne vėliau kaip... [prašom įrašyti šio reglamento įsigaliojimo datą] Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pradėti derybas su Jungtine Karalyste dėl visapusiško oro susisiekimo susitarimo;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | siekiant išlaikyti abipusiai naudingo lygio susisiekimą, reikėtų pagal abipusiškumo principą ir Jungtinės Karalystės oro vežėjams, ir ES 27 valstybių narių oro vežėjams numatyti bendradarbiavimo rinkodaros srityje susitarimus, tokius kaip dalijimosi kodu susitarimai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

siekiant išlaikyti abipusiai naudingo lygio susisiekimą, reikėtų pagal abipusiškumo principą ir Jungtinės Karalystės oro vežėjams, ir ES 27 valstybių narių oro vežėjams numatyti bendradarbiavimo rinkodaros srityje susitarimus, tokius kaip dalijimosi kodu susitarimai;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | siekiant užtikrinti
  vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti priemones, kuriomis būtų garantuota
  , kad teisės, kurias Sąjunga ir Jungtinė Karalystė vienašališkai suteikia viena kitos vežėjams, būtų pakankamai lygiavertės ir oro susisiekimo paslaugas teikiantys Sąjungos vežėjai galėtų sąžiningai konkuruoti su Jungtinės Karalystės vežėjais
  . Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

siekiant užtikrinti
  vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti priemones, kuriomis būtų garantuota
  , kad teisės, kurias Sąjunga ir Jungtinė Karalystė vienašališkai suteikia viena kitos vežėjams, būtų pakankamai lygiavertės ir oro susisiekimo paslaugas teikiantys Sąjungos vežėjai galėtų sąžiningai konkuruoti su Jungtinės Karalystės vežėjais
  . Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011;

| (6) | siekiant užtikrinti, kad teisės, kurias Sąjunga ir Jungtinė Karalystė vienašališkai suteikia viena kitos vežėjams, būtų pakankamai lygiavertės ir oro susisiekimo paslaugas teikiantys Sąjungos vežėjai galėtų sąžiningai konkuruoti su Jungtinės Karalystės vežėjais
  , pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai
  turėtų būti
  deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais atstatomas lygiavertiškumas arba ištaisoma nesąžiningos konkurencijos padėtis naudojant atitinkamas priemones. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros

   (1a)

  nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti, kad teisės, kurias Sąjunga ir Jungtinė Karalystė vienašališkai suteikia viena kitos vežėjams, būtų pakankamai lygiavertės ir oro susisiekimo paslaugas teikiantys Sąjungos vežėjai galėtų sąžiningai konkuruoti su Jungtinės Karalystės vežėjais
  , pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai
  turėtų būti
  deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais atstatomas lygiavertiškumas arba ištaisoma nesąžiningos konkurencijos padėtis naudojant atitinkamas priemones. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros

   (1a)

  nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a straipsnis |
| | Laikinas reikalavimo dėl nuosavybės teisės netaikymas |
| | 1.
     
  Oro vežėjo prašymu Komisija gali leisti laikinai netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 4 straipsnio f punkte nustatyto reikalavimo dėl nuosavybės teisės, jei oro vežėjas atitinka visas šias sąlygas: |
| | a) | jis turi dar iki šio reglamento taikymo pradžios dienos, nurodytos 12 straipsnio 2 dalyje, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1008/2008 išduotą galiojančią licenciją vykdyti oro susisiekimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a straipsnis

Laikinas reikalavimo dėl nuosavybės teisės netaikymas

1.
     
  Oro vežėjo prašymu Komisija gali leisti laikinai netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 4 straipsnio f punkte nustatyto reikalavimo dėl nuosavybės teisės, jei oro vežėjas atitinka visas šias sąlygas:

a)

a)

jis turi dar iki šio reglamento taikymo pradžios dienos, nurodytos 12 straipsnio 2 dalyje, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1008/2008 išduotą galiojančią licenciją vykdyti oro susisiekimą;

jis turi dar iki šio reglamento taikymo pradžios dienos, nurodytos 12 straipsnio 2 dalyje, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1008/2008 išduotą galiojančią licenciją vykdyti oro susisiekimą;

| b) | Jungtinei Karalystei arba Jungtinės Karalystės subjektams, arba Jungtinei Karalystei ir Jungtinės Karalystės subjektams priklauso mažiau nei 50 proc. įmonės; |
| --- | --- |

b)

b)

Jungtinei Karalystei arba Jungtinės Karalystės subjektams, arba Jungtinei Karalystei ir Jungtinės Karalystės subjektams priklauso mažiau nei 50 proc. įmonės;

Jungtinei Karalystei arba Jungtinės Karalystės subjektams, arba Jungtinei Karalystei ir Jungtinės Karalystės subjektams priklauso mažiau nei 50 proc. įmonės;

| c) | Sąjungos valstybės narės arba Sąjungos valstybių narių subjektai, arba Sąjungos valstybės narės ir Sąjungos valstybių narių subjektai faktiškai kontroliuoja tą įmonę tiesiogiai arba netiesiogiai per vieną arba daugiau tarpinių įmonių; ir |
| --- | --- |

c)

c)

Sąjungos valstybės narės arba Sąjungos valstybių narių subjektai, arba Sąjungos valstybės narės ir Sąjungos valstybių narių subjektai faktiškai kontroliuoja tą įmonę tiesiogiai arba netiesiogiai per vieną arba daugiau tarpinių įmonių; ir

Sąjungos valstybės narės arba Sąjungos valstybių narių subjektai, arba Sąjungos valstybės narės ir Sąjungos valstybių narių subjektai faktiškai kontroliuoja tą įmonę tiesiogiai arba netiesiogiai per vieną arba daugiau tarpinių įmonių; ir

| d) | jis pateikia patikimus planus kuo greičiau pakeisti savo nuosavybės struktūrą, kad ji atitiktų Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 4 straipsnio f punkte nustatytą reikalavimą dėl nuosavybės teisės. |
| --- | --- |

d)

d)

jis pateikia patikimus planus kuo greičiau pakeisti savo nuosavybės struktūrą, kad ji atitiktų Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 4 straipsnio f punkte nustatytą reikalavimą dėl nuosavybės teisės.

jis pateikia patikimus planus kuo greičiau pakeisti savo nuosavybės struktūrą, kad ji atitiktų Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 4 straipsnio f punkte nustatytą reikalavimą dėl nuosavybės teisės.

2.
     
  Laikinai netaikyti reikalavimo pagal 1 dalį gali būti leista laikotarpiu, kuris trunka ne ilgiau kaip iki 2020 m. kovo 30 d., ir tas leidimas negali būti pratęstas.

Pakeitimas 5

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies c punktas

3 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | teikti reguliariojo ir nereguliariojo tarptautinio oro susisiekimo paslaugas keleiviams, keleiviams ir kroviniams arba vien kroviniams vežti tarp bet kurių dviejų vietų, iš kurių viena yra Jungtinės Karalystės teritorijoje, o kita – Sąjungos teritorijoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

teikti reguliariojo ir nereguliariojo tarptautinio oro susisiekimo paslaugas keleiviams, keleiviams ir kroviniams arba vien kroviniams vežti tarp bet kurių dviejų vietų, iš kurių viena yra Jungtinės Karalystės teritorijoje, o kita – Sąjungos teritorijoje.

| c) | teikti reguliariojo ir nereguliariojo tarptautinio oro susisiekimo paslaugas
  , įskaitant paslaugas pagal dalijimosi kodu susitarimus,
  keleiviams, keleiviams ir kroviniams arba vien kroviniams vežti tarp bet kurių dviejų vietų, iš kurių viena yra Jungtinės Karalystės teritorijoje, o kita – Sąjungos teritorijoje. |
| --- | --- |

c)

teikti reguliariojo ir nereguliariojo tarptautinio oro susisiekimo paslaugas
  , įskaitant paslaugas pagal dalijimosi kodu susitarimus,
  keleiviams, keleiviams ir kroviniams arba vien kroviniams vežti tarp bet kurių dviejų vietų, iš kurių viena yra Jungtinės Karalystės teritorijoje, o kita – Sąjungos teritorijoje.

, įskaitant paslaugas pagal dalijimosi kodu susitarimus,

Pakeitimas 6

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalis

3 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.
     
  Laikantis 4 ir 5 straipsnių nuostatų, pagal šį reglamentą Jungtinės Karalystės oro vežėjų teikiamų reguliariojo oro susisiekimo paslaugų maršrutais tarp Jungtinės Karalystės ir kiekvienos valstybės narės bendra sezoninė talpa neviršija bendro tų vežėjų tais maršrutais vykdytų skrydžių skaičiaus per atitinkamai IATA žiemos ir vasaros sezonus 2018 metais. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.
     
  Laikantis 4 ir 5 straipsnių nuostatų, pagal šį reglamentą Jungtinės Karalystės oro vežėjų teikiamų reguliariojo oro susisiekimo paslaugų maršrutais tarp Jungtinės Karalystės ir kiekvienos valstybės narės bendra sezoninė talpa neviršija bendro tų vežėjų tais maršrutais vykdytų skrydžių skaičiaus per atitinkamai IATA žiemos ir vasaros sezonus 2018 metais.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 7

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

4 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jei Komisija nustato, kad Jungtinės Karalystės Sąjungos oro vežėjams suteiktos teisės de jure arba de facto nėra lygiavertės šiuo reglamentu Jungtinės Karalystės oro vežėjams suteiktoms teisėms arba kad tomis teisėmis negali vienodai naudotis visi Sąjungos vežėjai, ji
  gali
  , siekdama atstatyti lygiavertiškumą,
  Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 25 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka
  priimti
  įgyvendinimo
  aktus, kuriais: | 2.   Jei Komisija nustato, kad Jungtinės Karalystės Sąjungos oro vežėjams suteiktos teisės de jure arba de facto nėra lygiavertės šiuo reglamentu Jungtinės Karalystės oro vežėjams suteiktoms teisėms arba kad tomis teisėmis negali vienodai naudotis visi Sąjungos vežėjai, ji
  pagal 11a straipsnį turi teisę
  , siekdama atstatyti lygiavertiškumą, priimti
  deleguotuosius
  aktus, kuriais: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jei Komisija nustato, kad Jungtinės Karalystės Sąjungos oro vežėjams suteiktos teisės de jure arba de facto nėra lygiavertės šiuo reglamentu Jungtinės Karalystės oro vežėjams suteiktoms teisėms arba kad tomis teisėmis negali vienodai naudotis visi Sąjungos vežėjai, ji
  gali
  , siekdama atstatyti lygiavertiškumą,
  Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 25 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka
  priimti
  įgyvendinimo
  aktus, kuriais:

2.   Jei Komisija nustato, kad Jungtinės Karalystės Sąjungos oro vežėjams suteiktos teisės de jure arba de facto nėra lygiavertės šiuo reglamentu Jungtinės Karalystės oro vežėjams suteiktoms teisėms arba kad tomis teisėmis negali vienodai naudotis visi Sąjungos vežėjai, ji
  pagal 11a straipsnį turi teisę
  , siekdama atstatyti lygiavertiškumą, priimti
  deleguotuosius
  aktus, kuriais:

Pakeitimas 8

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies a punktas

4 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | pakoreguojama Jungtinės Karalystės oro vežėjams skirta talpa laikantis 3 straipsnio 2 dalyje nustatytų ribų
  ir pareikalaujama, kad valstybės narės atitinkamai pakoreguotų Jungtinės Karalystės oro vežėjams jau išduotus ir naujus leidimus vykdyti oro susisiekimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

a)

pakoreguojama Jungtinės Karalystės oro vežėjams skirta talpa laikantis 3 straipsnio 2 dalyje nustatytų ribų
  ir pareikalaujama, kad valstybės narės atitinkamai pakoreguotų Jungtinės Karalystės oro vežėjams jau išduotus ir naujus leidimus vykdyti oro susisiekimą;

pakoreguojama Jungtinės Karalystės oro vežėjams skirta talpa laikantis 3 straipsnio 2 dalyje nustatytų ribų

| a) | pasiūloma oro susisiekimo maršrutams tarp Jungtinės Karalystės ir kiekvienos valstybės narės nustatyti talpos viršutinę ribą
  ir pareikalaujama, kad valstybės narės atitinkamai pakoreguotų Jungtinės Karalystės oro vežėjams jau išduotus ir naujus leidimus vykdyti oro susisiekimą; |
| --- | --- |

a)

a)

pasiūloma oro susisiekimo maršrutams tarp Jungtinės Karalystės ir kiekvienos valstybės narės nustatyti talpos viršutinę ribą
  ir pareikalaujama, kad valstybės narės atitinkamai pakoreguotų Jungtinės Karalystės oro vežėjams jau išduotus ir naujus leidimus vykdyti oro susisiekimą;

pasiūloma oro susisiekimo maršrutams tarp Jungtinės Karalystės ir kiekvienos valstybės narės nustatyti talpos viršutinę ribą

Pakeitimas 9

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

5 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jei
  ji
  nustato, kad susidarius kuriai nors šio straipsnio 3 dalyje nurodytai situacijai minėtos sąlygos yra daug mažiau palankios, nei taikomos Jungtinės Karalystės oro vežėjams,
  Komisija gali
  , siekdama ištaisyti padėtį,
  Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 25 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka
  priimti
  įgyvendinimo
  aktus, kuriais: | 2.   Jei
  Komisija
  nustato, kad susidarius kuriai nors šio straipsnio 3 dalyje nurodytai situacijai minėtos sąlygos yra daug mažiau palankios, nei taikomos Jungtinės Karalystės oro vežėjams,
  ji pagal 11a straipsnį turi teisę
  , siekdama ištaisyti padėtį, priimti
  deleguotuosius
  aktus, kuriais: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jei
  ji
  nustato, kad susidarius kuriai nors šio straipsnio 3 dalyje nurodytai situacijai minėtos sąlygos yra daug mažiau palankios, nei taikomos Jungtinės Karalystės oro vežėjams,
  Komisija gali
  , siekdama ištaisyti padėtį,
  Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 25 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka
  priimti
  įgyvendinimo
  aktus, kuriais:

2.   Jei
  Komisija
  nustato, kad susidarius kuriai nors šio straipsnio 3 dalyje nurodytai situacijai minėtos sąlygos yra daug mažiau palankios, nei taikomos Jungtinės Karalystės oro vežėjams,
  ji pagal 11a straipsnį turi teisę
  , siekdama ištaisyti padėtį, priimti
  deleguotuosius
  aktus, kuriais:

Pakeitimas 10

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies a punktas

5 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | pakoreguojama Jungtinės Karalystės oro vežėjams skirta talpa laikantis 3 straipsnio 2 dalyje nustatytų ribų
  ir pareikalaujama, kad valstybės narės atitinkamai pakoreguotų Jungtinės Karalystės oro vežėjams jau išduotus ir naujus leidimus vykdyti oro susisiekimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

pakoreguojama Jungtinės Karalystės oro vežėjams skirta talpa laikantis 3 straipsnio 2 dalyje nustatytų ribų
  ir pareikalaujama, kad valstybės narės atitinkamai pakoreguotų Jungtinės Karalystės oro vežėjams jau išduotus ir naujus leidimus vykdyti oro susisiekimą;

pakoreguojama Jungtinės Karalystės oro vežėjams skirta talpa laikantis 3 straipsnio 2 dalyje nustatytų ribų

| a) | pasiūloma oro susisiekimo maršrutams tarp Jungtinės Karalystės ir kiekvienos valstybės narės nustatyti talpos viršutinę ribą
  ir pareikalaujama, kad valstybės narės atitinkamai pakoreguotų Jungtinės Karalystės oro vežėjams jau išduotus ir naujus leidimus vykdyti oro susisiekimą; |
| --- | --- |

a)

pasiūloma oro susisiekimo maršrutams tarp Jungtinės Karalystės ir kiekvienos valstybės narės nustatyti talpos viršutinę ribą
  ir pareikalaujama, kad valstybės narės atitinkamai pakoreguotų Jungtinės Karalystės oro vežėjams jau išduotus ir naujus leidimus vykdyti oro susisiekimą;

pasiūloma oro susisiekimo maršrutams tarp Jungtinės Karalystės ir kiekvienos valstybės narės nustatyti talpos viršutinę ribą

Pakeitimas 11

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 dalies įžanginė dalis

5 straipsnio 3 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  Įgyvendinimo aktai pagal 2 dalį siekiant
  ištaisyti padėtį
  gali būti priimami
  , jei: | 3.   
  2 dalyje nurodytais deleguotaisiais aktais visų pirma siekiama
  ištaisyti padėtį, jei: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   
  Įgyvendinimo aktai pagal 2 dalį siekiant
  ištaisyti padėtį
  gali būti priimami
  , jei:

3.   
  2 dalyje nurodytais deleguotaisiais aktais visų pirma siekiama
  ištaisyti padėtį, jei:

Pakeitimas 12

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 dalies d punktas

5 straipsnio 3 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | Jungtinė Karalystė taiko darbuotojų, saugos, saugumo ar aplinkos apsaugos standartus, kurie yra žemesni už nustatytuosius Sąjungos teisės aktuose, arba, jei Sąjungos teisėje atitinkamų nuostatų nėra, žemesni už standartus, kuriuos taiko visos valstybės narės, arba bet kokiu atveju žemesni nei atitinkami tarptautiniai standartai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

Jungtinė Karalystė taiko darbuotojų, saugos, saugumo ar aplinkos apsaugos standartus, kurie yra žemesni už nustatytuosius Sąjungos teisės aktuose, arba, jei Sąjungos teisėje atitinkamų nuostatų nėra, žemesni už standartus, kuriuos taiko visos valstybės narės, arba bet kokiu atveju žemesni nei atitinkami tarptautiniai standartai;

| d) | Jungtinė Karalystė taiko
  keleivių teisių,
  darbuotojų, saugos, saugumo ar aplinkos apsaugos standartus, kurie yra žemesni už nustatytuosius Sąjungos teisės aktuose, arba, jei Sąjungos teisėje atitinkamų nuostatų nėra, žemesni už standartus, kuriuos taiko visos valstybės narės, arba bet kokiu atveju žemesni nei atitinkami tarptautiniai standartai; |
| --- | --- |

d)

Jungtinė Karalystė taiko
  keleivių teisių,
  darbuotojų, saugos, saugumo ar aplinkos apsaugos standartus, kurie yra žemesni už nustatytuosius Sąjungos teisės aktuose, arba, jei Sąjungos teisėje atitinkamų nuostatų nėra, žemesni už standartus, kuriuos taiko visos valstybės narės, arba bet kokiu atveju žemesni nei atitinkami tarptautiniai standartai;

keleivių teisių,

Pakeitimas 13

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 4 dalis

8 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Valstybės narės informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares apie visus pagal 1 ir 2 dalis priimtus sprendimus atsisakyti išduoti leidimą vykdyti oro susisiekimą Jungtinės Karalystės oro vežėjui arba atšaukti suteiktą leidimą. | 4.   Valstybės narės
  nepagrįstai nedelsdamos
  informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares apie visus pagal 1 ir 2 dalis priimtus sprendimus atsisakyti išduoti leidimą vykdyti oro susisiekimą Jungtinės Karalystės oro vežėjui arba atšaukti suteiktą leidimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Valstybės narės informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares apie visus pagal 1 ir 2 dalis priimtus sprendimus atsisakyti išduoti leidimą vykdyti oro susisiekimą Jungtinės Karalystės oro vežėjui arba atšaukti suteiktą leidimą.

4.   Valstybės narės
  nepagrįstai nedelsdamos
  informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares apie visus pagal 1 ir 2 dalis priimtus sprendimus atsisakyti išduoti leidimą vykdyti oro susisiekimą Jungtinės Karalystės oro vežėjui arba atšaukti suteiktą leidimą.

Pakeitimas 14

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 dalis

10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybių narių kompetentingos institucijos prireikus konsultuojasi ir bendradarbiauja su Jungtinės Karalystės kompetentingomis institucijomis siekdamos užtikrinti šio reglamento įgyvendinimą. | 1.   
  Sąjungos ir
  valstybių narių kompetentingos institucijos prireikus konsultuojasi ir bendradarbiauja su Jungtinės Karalystės kompetentingomis institucijomis siekdamos užtikrinti šio reglamento įgyvendinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybių narių kompetentingos institucijos prireikus konsultuojasi ir bendradarbiauja su Jungtinės Karalystės kompetentingomis institucijomis siekdamos užtikrinti šio reglamento įgyvendinimą.

1.   
  Sąjungos ir
  valstybių narių kompetentingos institucijos prireikus konsultuojasi ir bendradarbiauja su Jungtinės Karalystės kompetentingomis institucijomis siekdamos užtikrinti šio reglamento įgyvendinimą.

Pakeitimas 15

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnis

11 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 11 straipsnis | Išbraukta. |
| Komitetas | |
| Komisijai padeda pagal Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 25 straipsnį įsteigtas komitetas. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11 straipsnis

11 straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Komitetas

Komitetas

Komisijai padeda pagal Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 25 straipsnį įsteigtas komitetas.

Komisijai padeda pagal Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 25 straipsnį įsteigtas komitetas.

Pakeitimas 16

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a straipsnis (naujas)

11 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11a straipsnis |
| | Įgaliojimų delegavimas |
| | 1.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. |
| | 2.
     
  4 ir 5 straipsniuose nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo ... [šio reglamento įsigaliojimo data]. |
| | 3.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 4 ir 5 straipsniuose nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. |
| | 4.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. |
| | 5.
     
  Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. |
| | 6.
     
  Pagal 4 ir 5 straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus tam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11a straipsnis

11a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Įgaliojimų delegavimas

1.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.
     
  4 ir 5 straipsniuose nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo ... [šio reglamento įsigaliojimo data].

3.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 4 ir 5 straipsniuose nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.
     
  Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.
     
  Pagal 4 ir 5 straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus tam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

Pakeitimas 17

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 4 dalies a punktas

12 straipsnio 4 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | Sąjungos ir Jungtinės Karalystės susitarimo, reglamentuojančio jų oro susisiekimą, įsigaliojimo dieną arba tą dieną, kurią jis pradedamas laikinai taikyti, arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

Sąjungos ir Jungtinės Karalystės susitarimo, reglamentuojančio jų oro susisiekimą, įsigaliojimo dieną arba tą dieną, kurią jis pradedamas laikinai taikyti, arba

| a) | Sąjungos ir Jungtinės Karalystės
  visapusiško
  susitarimo, reglamentuojančio jų oro susisiekimą, įsigaliojimo dieną arba tą dieną, kurią jis pradedamas laikinai taikyti, arba |
| --- | --- |

a)

Sąjungos ir Jungtinės Karalystės
  visapusiško
  susitarimo, reglamentuojančio jų oro susisiekimą, įsigaliojimo dieną arba tą dieną, kurią jis pradedamas laikinai taikyti, arba

visapusiško

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0062/2019).

1

(1a)  

  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

1a

OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/571 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/571

---

P8_TA(2019)0107

Aviacijos saugos aspektai, susiję su Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimu iš Sąjungos ***I

2019 m. vasario 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų aviacijos saugos aspektų, susijusių su Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimu iš Sąjungos (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/60)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Be 2 dalyje išvardytų pažymėjimų, šis reglamentas taikomas 5 straipsnyje nurodyto
  teorinio
  mokymo moduliams. | 3.   Be 2 dalyje išvardytų pažymėjimų, šis reglamentas taikomas 5 straipsnyje nurodyto mokymo moduliams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Be 2 dalyje išvardytų pažymėjimų, šis reglamentas taikomas 5 straipsnyje nurodyto
  teorinio
  mokymo moduliams.

3.   Be 2 dalyje išvardytų pažymėjimų, šis reglamentas taikomas 5 straipsnyje nurodyto mokymo moduliams.

Pakeitimas 2

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipa

4 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyti su gaminių, dalių ir prietaisų naudojimu susiję pažymėjimai lieka galioti
  , kad tuos gaminius būtų galima toliau naudoti orlaiviuose arba kaip orlaivius
  . | 1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyti su gaminių, dalių ir prietaisų naudojimu susiję pažymėjimai lieka galioti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyti su gaminių, dalių ir prietaisų naudojimu susiję pažymėjimai lieka galioti
  , kad tuos gaminius būtų galima toliau naudoti orlaiviuose arba kaip orlaivius
  .

, kad tuos gaminius būtų galima toliau naudoti orlaiviuose arba kaip orlaivius

1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyti su gaminių, dalių ir prietaisų naudojimu susiję pažymėjimai lieka galioti.

Pakeitimas 3

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio pavadinimas

5 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Teorinio
  mokymo modulių perkėlimas | Mokymo modulių perkėlimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Teorinio
  mokymo modulių perkėlimas

Teorinio

Mokymo modulių perkėlimas

Pakeitimas 4

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 pastraipa

5 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nukrypstant nuo Komisijos reglamentų (ES) Nr. 1178/2011 (1) ir (ES) Nr. 1321/2014 (2), valstybių narių kompetentingos institucijos arba Agentūra, priklausomai nuo konkretaus atvejo, egzaminus, iki šio reglamento 10 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nurodytos taikymo pradžios datos išlaikytus mokymo organizacijose, kurių priežiūrą vykdo Jungtinės Karalystės kompetentinga institucija, laiko lygiaverčiais egzaminams, išlaikytiems mokymo organizacijoje, kurios priežiūrą vykdo valstybės narės kompetentinga institucija. | Nukrypstant nuo Komisijos reglamentų (ES) Nr. 1178/2011 (1) ir (ES) Nr. 1321/2014 (2), valstybių narių kompetentingos institucijos arba Agentūra, priklausomai nuo konkretaus atvejo, egzaminus, iki šio reglamento 10 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nurodytos taikymo pradžios datos išlaikytus mokymo organizacijose, kurių priežiūrą vykdo Jungtinės Karalystės kompetentinga institucija,
  tačiau po kurių dar neišduotos licencijos,
  laiko lygiaverčiais egzaminams, išlaikytiems mokymo organizacijoje, kurios priežiūrą vykdo valstybės narės kompetentinga institucija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nukrypstant nuo Komisijos reglamentų (ES) Nr. 1178/2011 (1) ir (ES) Nr. 1321/2014 (2), valstybių narių kompetentingos institucijos arba Agentūra, priklausomai nuo konkretaus atvejo, egzaminus, iki šio reglamento 10 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nurodytos taikymo pradžios datos išlaikytus mokymo organizacijose, kurių priežiūrą vykdo Jungtinės Karalystės kompetentinga institucija, laiko lygiaverčiais egzaminams, išlaikytiems mokymo organizacijoje, kurios priežiūrą vykdo valstybės narės kompetentinga institucija.

1

2

Nukrypstant nuo Komisijos reglamentų (ES) Nr. 1178/2011 (1) ir (ES) Nr. 1321/2014 (2), valstybių narių kompetentingos institucijos arba Agentūra, priklausomai nuo konkretaus atvejo, egzaminus, iki šio reglamento 10 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nurodytos taikymo pradžios datos išlaikytus mokymo organizacijose, kurių priežiūrą vykdo Jungtinės Karalystės kompetentinga institucija,
  tačiau po kurių dar neišduotos licencijos,
  laiko lygiaverčiais egzaminams, išlaikytiems mokymo organizacijoje, kurios priežiūrą vykdo valstybės narės kompetentinga institucija.

1

2

tačiau po kurių dar neišduotos licencijos,

Pakeitimas 5

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Agentūros prašymu 3 ir 4
  straipsniuose
  nurodytų pažymėjimų turėtojai pateikia visų su pažymėjimu susijusių audito ataskaitų, išvadų ir taisomųjų veiksmų planų, parengtų per trejus metus iki prašymo pateikimo, kopijas. Jei iki Agentūros prašyme nurodyto termino šie dokumentai nepateikiami, ji priklausomai nuo aplinkybių gali atšaukti 3 arba 4 straipsnyje nurodytų privilegijų taikymą. | 2.   Agentūros prašymu 3
  straipsnyje
  nurodytų pažymėjimų turėtojai ir 4
  straipsnyje nurodytų pažymėjimų išdavėjai
  pateikia visų su pažymėjimu susijusių audito ataskaitų, išvadų ir taisomųjų veiksmų planų, parengtų per trejus metus iki prašymo pateikimo, kopijas. Jei iki Agentūros prašyme nurodyto termino šie dokumentai nepateikiami, ji priklausomai nuo aplinkybių gali atšaukti 3 arba 4 straipsnyje nurodytų privilegijų taikymą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Agentūros prašymu 3 ir 4
  straipsniuose
  nurodytų pažymėjimų turėtojai pateikia visų su pažymėjimu susijusių audito ataskaitų, išvadų ir taisomųjų veiksmų planų, parengtų per trejus metus iki prašymo pateikimo, kopijas. Jei iki Agentūros prašyme nurodyto termino šie dokumentai nepateikiami, ji priklausomai nuo aplinkybių gali atšaukti 3 arba 4 straipsnyje nurodytų privilegijų taikymą.

2.   Agentūros prašymu 3
  straipsnyje
  nurodytų pažymėjimų turėtojai ir 4
  straipsnyje nurodytų pažymėjimų išdavėjai
  pateikia visų su pažymėjimu susijusių audito ataskaitų, išvadų ir taisomųjų veiksmų planų, parengtų per trejus metus iki prašymo pateikimo, kopijas. Jei iki Agentūros prašyme nurodyto termino šie dokumentai nepateikiami, ji priklausomai nuo aplinkybių gali atšaukti 3 arba 4 straipsnyje nurodytų privilegijų taikymą.

Pakeitimas 6

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 dalis

6 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Šio reglamento 3
  arba
  4 straipsnyje nurodytų pažymėjimų
  turėtojai
  nedelsdami informuoja Agentūrą apie bet kokius Jungtinės Karalystės institucijų veiksmus, kurie gali prieštarauti pagal šį reglamentą arba Reglamentą (ES) 2018/1139 nustatytiems jų įpareigojimams. | 3.   Šio reglamento 3 straipsnyje nurodytų pažymėjimų turėtojai
  arba
  4
  straipsnyje nurodytų pažymėjimų išdavėjai
  nedelsdami informuoja Agentūrą apie bet kokius Jungtinės Karalystės institucijų veiksmus, kurie gali prieštarauti pagal šį reglamentą arba Reglamentą (ES) 2018/1139 nustatytiems jų įpareigojimams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Šio reglamento 3
  arba
  4 straipsnyje nurodytų pažymėjimų
  turėtojai
  nedelsdami informuoja Agentūrą apie bet kokius Jungtinės Karalystės institucijų veiksmus, kurie gali prieštarauti pagal šį reglamentą arba Reglamentą (ES) 2018/1139 nustatytiems jų įpareigojimams.

3.   Šio reglamento 3 straipsnyje nurodytų pažymėjimų turėtojai
  arba
  4
  straipsnyje nurodytų pažymėjimų išdavėjai
  nedelsdami informuoja Agentūrą apie bet kokius Jungtinės Karalystės institucijų veiksmus, kurie gali prieštarauti pagal šį reglamentą arba Reglamentą (ES) 2018/1139 nustatytiems jų įpareigojimams.

Pakeitimas 7

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 pastraipa

7 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šio reglamento taikymo ir jo 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų pažymėjimų turėtojų veiklos priežiūros tikslais Agentūra atlieka kompetentingos institucijos, kuri pagal Reglamentą (ES) 2018/1139 ir įgyvendinimo bei deleguotuosius aktus, priimtus pagal tą reglamentą arba Reglamentą (EB) Nr. 216/2008, yra paskirta trečiųjų šalių subjektams, funkcijas. | Šio reglamento taikymo ir jo 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų pažymėjimų turėtojų
  arba išdavėjų
  veiklos priežiūros tikslais Agentūra atlieka kompetentingos institucijos, kuri pagal Reglamentą (ES) 2018/1139 ir įgyvendinimo bei deleguotuosius aktus, priimtus pagal tą reglamentą arba Reglamentą (EB) Nr. 216/2008, yra paskirta trečiųjų šalių subjektams, funkcijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šio reglamento taikymo ir jo 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų pažymėjimų turėtojų veiklos priežiūros tikslais Agentūra atlieka kompetentingos institucijos, kuri pagal Reglamentą (ES) 2018/1139 ir įgyvendinimo bei deleguotuosius aktus, priimtus pagal tą reglamentą arba Reglamentą (EB) Nr. 216/2008, yra paskirta trečiųjų šalių subjektams, funkcijas.

Šio reglamento taikymo ir jo 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų pažymėjimų turėtojų
  arba išdavėjų
  veiklos priežiūros tikslais Agentūra atlieka kompetentingos institucijos, kuri pagal Reglamentą (ES) 2018/1139 ir įgyvendinimo bei deleguotuosius aktus, priimtus pagal tą reglamentą arba Reglamentą (EB) Nr. 216/2008, yra paskirta trečiųjų šalių subjektams, funkcijas.

arba išdavėjų

Pakeitimas 8

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipa

8 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijos reglamentas (ES) Nr. 319/2014 (1) dėl Europos aviacijos saugos agentūros renkamų mokesčių ir rinkliavų šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus pažymėjimus turintiems juridiniams ir fiziniams asmenims yra taikomas tomis pačiomis sąlygomis kaip ir trečiųjų šalių juridiniams ar fiziniams asmenims išduotų atitinkamų pažymėjimų turėtojams. | Komisijos reglamentas (ES) Nr. 319/2014 (1) dėl Europos aviacijos saugos agentūros renkamų mokesčių ir rinkliavų šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus pažymėjimus turintiems
  ar išduodantiems
  juridiniams ir fiziniams asmenims yra taikomas tomis pačiomis sąlygomis kaip ir trečiųjų šalių juridiniams ar fiziniams asmenims išduotų atitinkamų pažymėjimų turėtojams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisijos reglamentas (ES) Nr. 319/2014 (1) dėl Europos aviacijos saugos agentūros renkamų mokesčių ir rinkliavų šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus pažymėjimus turintiems juridiniams ir fiziniams asmenims yra taikomas tomis pačiomis sąlygomis kaip ir trečiųjų šalių juridiniams ar fiziniams asmenims išduotų atitinkamų pažymėjimų turėtojams.

1

Komisijos reglamentas (ES) Nr. 319/2014 (1) dėl Europos aviacijos saugos agentūros renkamų mokesčių ir rinkliavų šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus pažymėjimus turintiems
  ar išduodantiems
  juridiniams ir fiziniams asmenims yra taikomas tomis pačiomis sąlygomis kaip ir trečiųjų šalių juridiniams ar fiziniams asmenims išduotų atitinkamų pažymėjimų turėtojams.

1

ar išduodantiems

Pakeitimas 9

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 2 skirsnio 2.6 a punktas (naujas)

Priedo 2 skirsnio 2.6 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2.6a | Reglamento (ES) Nr. 1321/2014 M dalies H poskyrio M.A.801 dalies b punkto 2 ir papunkčiuose ir c punkte (atlikus techninę priežiūrą išduoti išleidimo eksploatuoti pažymėjimai). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.6a

2.6a

Reglamento (ES) Nr. 1321/2014 M dalies H poskyrio M.A.801 dalies b punkto 2 ir papunkčiuose ir c punkte (atlikus techninę priežiūrą išduoti išleidimo eksploatuoti pažymėjimai).

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0061/2019).

1

(1)  2011 m. lapkričio 3 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1178/2011, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su civilinės aviacijos orlaivių įgula susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros, OL L 311, 2011 11 25, p. 1.

1

(2)  2014 m. lapkričio 26 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1321/2014 dėl orlaivių nepertraukiamojo tinkamumo skraidyti ir aviacijos gaminių, dalių bei prietaisų tinkamumo naudoti ir šias užduotis atliekančių organizacijų bei darbuotojų patvirtinimo, OL L 362, 2014 12 17, p. 1.

2

(1)  2011 m. lapkričio 3 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1178/2011, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su civilinės aviacijos orlaivių įgula susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros, OL L 311, 2011 11 25, p. 1.

1

(2)  2014 m. lapkričio 26 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1321/2014 dėl orlaivių nepertraukiamojo tinkamumo skraidyti ir aviacijos gaminių, dalių bei prietaisų tinkamumo naudoti ir šias užduotis atliekančių organizacijų bei darbuotojų patvirtinimo, OL L 362, 2014 12 17, p. 1.

2

(1)  2014 m. kovo 27 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 319/2014 dėl Europos aviacijos saugos agentūros renkamų mokesčių ir rinkliavų, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 593/2007. OL L 95, 2014 3 28, p. 58.

1

(1)  2014 m. kovo 27 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 319/2014 dėl Europos aviacijos saugos agentūros renkamų mokesčių ir rinkliavų, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 593/2007. OL L 95, 2014 3 28, p. 58.

1

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/575 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/575

---

P8_TA(2019)0108

GATS: kompensacinės priemonės, kurios būtinos dėl Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Austrijos, Lenkijos, Slovėnijos, Slovakijos, Suomijos ir Švedijos įstojimo į ES ***

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl reikiamų susitarimų pagal Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis XXI straipsnį sudarymo su Argentina, Australija, Brazilija, Ekvadoru, Filipinais, YAR Honkongu, Indija, Japonija, Kanada, Kinija, Atskirąja Taivano, Penghu, Kinmeno ir Madzu muitų teritorija (Kinijos Taipėjumi), Kolumbija, Korėja, Kuba, Naująja Zelandija, Jungtinėmis Valstijomis ir Šveicarija dėl kompensacinių priemonių, kurios būtinos dėl Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Austrijos, Lenkijos, Slovėnijos, Slovakijos, Suomijos ir Švedijos įstojimo į Europos Sąjungą, projekto (14020/2018 – C8-0509/2018 – 2018/0384(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 449/61)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14020/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14020/2018),

| — | atsižvelgdamas į reikiamų susitarimų pagal Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis XXI straipsnį su Argentina, Australija, Brazilija, Ekvadoru, Filipinais, YAR Honkongu, Indija, Japonija, Kanada, Kinija, Atskirąja Taivano, Penghu, Kinmeno ir Madzu muitų teritorija (Kinijos Taipėjumi), Kolumbija, Korėja, Kuba, Naująja Zelandija, Jungtinėmis Valstijomis ir Šveicarija dėl kompensacinių priemonių, kurios būtinos dėl Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Austrijos, Lenkijos, Slovėnijos, Slovakijos, Suomijos ir Švedijos įstojimo į Europos Sąjungą, projektus (14020/2018 ADD 1–17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į reikiamų susitarimų pagal Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis XXI straipsnį su Argentina, Australija, Brazilija, Ekvadoru, Filipinais, YAR Honkongu, Indija, Japonija, Kanada, Kinija, Atskirąja Taivano, Penghu, Kinmeno ir Madzu muitų teritorija (Kinijos Taipėjumi), Kolumbija, Korėja, Kuba, Naująja Zelandija, Jungtinėmis Valstijomis ir Šveicarija dėl kompensacinių priemonių, kurios būtinos dėl Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Austrijos, Lenkijos, Slovėnijos, Slovakijos, Suomijos ir Švedijos įstojimo į Europos Sąjungą, projektus (14020/2018 ADD 1–17),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0509/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0509/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A8-0067/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A8-0067/2019),

| 1. | pritaria susitarimų sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/576 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/576

---

P8_TA(2019)0109

Supaprastinimo priemonės transeuropinio transporto tinklo įgyvendinimui paspartinti ***I

2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl supaprastinimo priemonių transeuropinio transporto tinklo įgyvendinimui paspartinti (COM(2018)0277 – C8-0192/2018 – 2018/0138(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/62)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0277), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0277),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 172 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0192/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 172 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0192/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Čekijos Respublikos Senato, Vokietijos Federacinės Respublikos Bundestago, Airijos Irachto ir Švedijos Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose teigiama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Čekijos Respublikos Senato, Vokietijos Federacinės Respublikos Bundestago, Airijos Irachto ir Švedijos Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose teigiama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A8-0015/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A8-0015/2019),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0138

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl supaprastinimo priemonių transeuropinio transporto tinklo įgyvendinimui paspartinti

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1315/2013 (4) nustatoma bendra pažangių ir sąveikių tinklų, reikalingų vidaus rinkos plėtrai, kūrimo sistema
  , skirta dviejų lygmenų struktūros sąveikiems tinklams Sąjungoje
  kurti
  , siekiant naudos piliečiams, taip pat vidaus rinkos plėtros ir Sąjungos socialinės, ekonominės bei teritorinės sanglaudos
  . Transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) struktūra yra dviejų lygmenų:
  pagrindinį tinklą sudaro Sąjungai strategiškai svarbiausi tinklo elementai, o
  visuotinis tinklas užtikrina jungtis tarp visų Sąjungos regionų, o pagrindinį tinklą sudaro Sąjungai strategiškai svarbiausi tinklo elementai.
  Pagrindinis tinklas turėtų būti tarpvalstybinis daugiarūšis bendros Europos transporto ir judumo erdvės akceleratorius.
  Reglamente (ES) Nr. 1315/2013 nustatyti privalomi su baigimu kurti susiję įgyvendinimo tikslai – pagrindinis tinklas turi būti baigtas kurti iki 2030 m., o visuotinis – iki 2050 m. 
  Be to, Reglamente (ES) Nr. 1315/2013 daugiausia dėmesio skiriama tarpvalstybinėms jungtims, kuriomis bus gerinamas skirtingų rūšių transporto sąveikumas ir prisidedama prie daugiarūšio Sąjungos transporto integravimo, be to, turėtų būti atsižvelgiama į transporto sektoriaus vystymosi dinamiką ir naujas technologijas ateityje
  ; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1315/2013 (4) nustatoma bendra pažangių ir sąveikių tinklų, reikalingų vidaus rinkos plėtrai, kūrimo sistema
  , skirta dviejų lygmenų struktūros sąveikiems tinklams Sąjungoje
  kurti
  , siekiant naudos piliečiams, taip pat vidaus rinkos plėtros ir Sąjungos socialinės, ekonominės bei teritorinės sanglaudos
  . Transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) struktūra yra dviejų lygmenų:
  pagrindinį tinklą sudaro Sąjungai strategiškai svarbiausi tinklo elementai, o
  visuotinis tinklas užtikrina jungtis tarp visų Sąjungos regionų, o pagrindinį tinklą sudaro Sąjungai strategiškai svarbiausi tinklo elementai.
  Pagrindinis tinklas turėtų būti tarpvalstybinis daugiarūšis bendros Europos transporto ir judumo erdvės akceleratorius.
  Reglamente (ES) Nr. 1315/2013 nustatyti privalomi su baigimu kurti susiję įgyvendinimo tikslai – pagrindinis tinklas turi būti baigtas kurti iki 2030 m., o visuotinis – iki 2050 m. 
  Be to, Reglamente (ES) Nr. 1315/2013 daugiausia dėmesio skiriama tarpvalstybinėms jungtims, kuriomis bus gerinamas skirtingų rūšių transporto sąveikumas ir prisidedama prie daugiarūšio Sąjungos transporto integravimo, be to, turėtų būti atsižvelgiama į transporto sektoriaus vystymosi dinamiką ir naujas technologijas ateityje
  ; [1 pakeit.]

| (2) | nepaisant būtinybės ir privalomų terminų, patirtis parodė, kad daug investicijų, kuriomis siekiama užbaigti kurti TEN-T, susiduria su
  įvairiausiomis lėtomis, neaiškiomis ir
  sudėtingomis leidimų išdavimo procedūromis, tarpvalstybinėmis viešųjų pirkimų procedūromis ir kitomis procedūromis. Tokia padėtis kelia pavojų projektų įgyvendinimui laiku, ir daugeliu atvejų lemia didelius vėlavimus ir didesnes išlaidas. Siekiant spręsti šiuos klausimus ir užtikrinti, kad būtų įmanoma

  , neapibrėžtumą projektų rengėjams ir galimiems privatiems investuotojams bei netgi gali tapti priežastimi atsisakyti projektų procesui įpusėjus
  .
  Turint galvoje šias sąlygas, jeigu norima
  sinchronizuotai baigti kurti TEN-T 
  iki Reglamente (ES) Nr. 1315/2013 nustatyto termino
  , būtina imtis suderintų veiksmų

  derinti veiksmus
  Sąjungos lygmeniu
  . Be to, valstybės narės turėtų priimti sprendimą dėl savo nacionalinės infrastruktūros planų vadovaudamosi TEN-T tikslais [2 pakeit.]; |
| --- | --- |

(2)

nepaisant būtinybės ir privalomų terminų, patirtis parodė, kad daug investicijų, kuriomis siekiama užbaigti kurti TEN-T, susiduria su
  įvairiausiomis lėtomis, neaiškiomis ir
  sudėtingomis leidimų išdavimo procedūromis, tarpvalstybinėmis viešųjų pirkimų procedūromis ir kitomis procedūromis. Tokia padėtis kelia pavojų projektų įgyvendinimui laiku, ir daugeliu atvejų lemia didelius vėlavimus ir didesnes išlaidas. Siekiant spręsti šiuos klausimus ir užtikrinti, kad būtų įmanoma

  , neapibrėžtumą projektų rengėjams ir galimiems privatiems investuotojams bei netgi gali tapti priežastimi atsisakyti projektų procesui įpusėjus
  .
  Turint galvoje šias sąlygas, jeigu norima
  sinchronizuotai baigti kurti TEN-T 
  iki Reglamente (ES) Nr. 1315/2013 nustatyto termino
  , būtina imtis suderintų veiksmų

  derinti veiksmus
  Sąjungos lygmeniu
  . Be to, valstybės narės turėtų priimti sprendimą dėl savo nacionalinės infrastruktūros planų vadovaudamosi TEN-T tikslais [2 pakeit.];

| (2a) | šis reglamentas taikomas tik Sąjungos projektams, kurie pagal Reglamentą (ES) Nr. 1315/2013 pripažįstami bendros svarbos projektais, susijusiais su transeuropinio transporto tinklo pagrindiniu tinklu. Valstybė narė taip pat gali nuspręsti išplėsti visuotinio tinklo taikymo sritį; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(2a)

šis reglamentas taikomas tik Sąjungos projektams, kurie pagal Reglamentą (ES) Nr. 1315/2013 pripažįstami bendros svarbos projektais, susijusiais su transeuropinio transporto tinklo pagrindiniu tinklu. Valstybė narė taip pat gali nuspręsti išplėsti visuotinio tinklo taikymo sritį; [3 pakeit.]

| (3) | daugelio valstybių narių teisinėse sistemose tam tikrų kategorijų projektams, atsižvelgiant į jų strateginę svarbą ekonomikai

  Sąjungai
  , taikoma prioritetinė tvarka. Taikant prioritetinę tvarką nustatomi trumpesni terminai, vienu metu vyksta kelios
  ir (arba) supaprastintos
  procedūros arba nustatomas ribotas apeliacinių skundų teikimo laikotarpis
  leidimų išdavimo procesui užbaigti ar apeliaciniams skundams pateikti
  , kartu užtikrinant, kad būtų pasiekti ir kitų horizontaliųjų politikos sričių tikslai. Kai tokia sistema

  prioritetinės tvarkos taisyklės
  jau yra nacionalinės teisinės sistemos dalis, ji

  jos
  turėtų būti automatiškai taikoma

  taikomos
  Sąjungos projektams, kurie pagal Reglamentą (ES) Nr. 1315/2013 pripažįstami bendros svarbos projektais
  . Valstybės narės, kurios neturi tokių prioritetinės tvarkos taisyklių, turėtų jas priimti; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(3)

daugelio valstybių narių teisinėse sistemose tam tikrų kategorijų projektams, atsižvelgiant į jų strateginę svarbą ekonomikai

  Sąjungai
  , taikoma prioritetinė tvarka. Taikant prioritetinę tvarką nustatomi trumpesni terminai, vienu metu vyksta kelios
  ir (arba) supaprastintos
  procedūros arba nustatomas ribotas apeliacinių skundų teikimo laikotarpis
  leidimų išdavimo procesui užbaigti ar apeliaciniams skundams pateikti
  , kartu užtikrinant, kad būtų pasiekti ir kitų horizontaliųjų politikos sričių tikslai. Kai tokia sistema

  prioritetinės tvarkos taisyklės
  jau yra nacionalinės teisinės sistemos dalis, ji

  jos
  turėtų būti automatiškai taikoma

  taikomos
  Sąjungos projektams, kurie pagal Reglamentą (ES) Nr. 1315/2013 pripažįstami bendros svarbos projektais
  . Valstybės narės, kurios neturi tokių prioritetinės tvarkos taisyklių, turėtų jas priimti; [4 pakeit.]

| (4) | siekiant pagerinti poveikio aplinkai vertinimų veiksmingumą ir supaprastinti sprendimų priėmimo procesą tais atvejais, kai pagrindinio tinklo projektų poveikio aplinkai vertinimus reikia atlikti ir pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/92/ES (5) su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/52/ES (6), ir pagal kitus Sąjungos teisės aktus, kaip antai pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB (7), Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvas 2009/147/EB (8), 2000/60/EB (9), 2008/98/EB (10), 2010/75/ES (11) ir 2012/18/ES (12) bei Komisijos įgyvendinimo direktyvą 2011/42/ES (13), valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų numatyta bendra procedūra, atitinkanti šių direktyvų reikalavimus
  . Be to, anksti nustačius poveikio aplinkai mastą ir anksti pradėjus diskusiją su kompetentinga institucija dėl poveikio aplinkai vertinimų turinį, galima sumažinti vėlavimą leidimų išdavimo etapu ir dėl to gali apskritai pagerėti vertinimų kokybė; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

siekiant pagerinti poveikio aplinkai vertinimų veiksmingumą ir supaprastinti sprendimų priėmimo procesą tais atvejais, kai pagrindinio tinklo projektų poveikio aplinkai vertinimus reikia atlikti ir pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/92/ES (5) su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/52/ES (6), ir pagal kitus Sąjungos teisės aktus, kaip antai pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB (7), Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvas 2009/147/EB (8), 2000/60/EB (9), 2008/98/EB (10), 2010/75/ES (11) ir 2012/18/ES (12) bei Komisijos įgyvendinimo direktyvą 2011/42/ES (13), valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų numatyta bendra procedūra, atitinkanti šių direktyvų reikalavimus
  . Be to, anksti nustačius poveikio aplinkai mastą ir anksti pradėjus diskusiją su kompetentinga institucija dėl poveikio aplinkai vertinimų turinį, galima sumažinti vėlavimą leidimų išdavimo etapu ir dėl to gali apskritai pagerėti vertinimų kokybė; [5 pakeit.]

| (4a) | atsižvelgdama į didelį poveikio aplinkai vertinimų, kurie atliekami vadovaujantis įvairiomis Europos direktyvomis arba nacionalinėmis nuostatomis ir kurie būtini norint išduoti leidimus TEN-T pagrindinio tinklo bendros svarbos projektams vykdyti, skaičių, Sąjunga turėtų nustatyti bendrą supaprastintą ir centralizuotą procedūrą, atitinkančią tų direktyvų reikalavimus, kad padėtų pasiekti šiame reglamente išdėstytus tikslus, susijusius su kuo didesniu priemonių supaprastinimu; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(4a)

atsižvelgdama į didelį poveikio aplinkai vertinimų, kurie atliekami vadovaujantis įvairiomis Europos direktyvomis arba nacionalinėmis nuostatomis ir kurie būtini norint išduoti leidimus TEN-T pagrindinio tinklo bendros svarbos projektams vykdyti, skaičių, Sąjunga turėtų nustatyti bendrą supaprastintą ir centralizuotą procedūrą, atitinkančią tų direktyvų reikalavimus, kad padėtų pasiekti šiame reglamente išdėstytus tikslus, susijusius su kuo didesniu priemonių supaprastinimu; [6 pakeit.]

| (5) | pagrindinio tinklo projektai turėtų būti remiami taikant integruotas leidimų išdavimo procedūras, kad būtų galima aiškiai valdyti visą procedūrą, o investuotojams būtų numatytas vienas kontaktinis punktas. Valstybės narės pagal savo nacionalines teisines sistemas ir administracines struktūras turėtų paskirti
  vieną
  kompetentingą instituciją
  , kad su pagrindiniu tinklu susijusiems projektams būtų naudingas leidimų išdavimo procedūrų integravimas ir kad būtų sukurtas vienas bendras informacinis punktas investuotojams bei taip sudarytos sąlygos visai procedūrai aiškiai ir veiksmingai valdyti. Prireikus viena kompetentinga institucija savo atsakomybę, pareigas ir užduotis gali deleguoti kitai tinkamo regioninio, vietos ar kito administracinio lygmens institucijai; [7 pakeit.]; |
| --- | --- |

(5)

pagrindinio tinklo projektai turėtų būti remiami taikant integruotas leidimų išdavimo procedūras, kad būtų galima aiškiai valdyti visą procedūrą, o investuotojams būtų numatytas vienas kontaktinis punktas. Valstybės narės pagal savo nacionalines teisines sistemas ir administracines struktūras turėtų paskirti
  vieną
  kompetentingą instituciją
  , kad su pagrindiniu tinklu susijusiems projektams būtų naudingas leidimų išdavimo procedūrų integravimas ir kad būtų sukurtas vienas bendras informacinis punktas investuotojams bei taip sudarytos sąlygos visai procedūrai aiškiai ir veiksmingai valdyti. Prireikus viena kompetentinga institucija savo atsakomybę, pareigas ir užduotis gali deleguoti kitai tinkamo regioninio, vietos ar kito administracinio lygmens institucijai; [7 pakeit.];

| (6) | nacionaliniu lygmeniu nustačius vieną kompetentingą instituciją, kuriai būtų pavesta vykdyti visas integruotas leidimų išdavimo procedūras (vieno langelio principu veikiančią įstaigą), būtų sumažintas procedūrų
  ir sprendimų priėmimo
  sudėtingumas, padidintas

  pagerintas
  jų veiksmingumas ir
  koordinavimas bei užtikrintas didesnis jų
  skaidrumas
  ir greitis
  . Tam tikrais atvejais tai turėtų sustiprinti valstybių narių bendradarbiavimą. Procedūros turėtų skatinti realų investuotojų ir vienos kompetentingos institucijos bendradarbiavimą, todėl turėtų būti galima taikymo sritį nustatyti leidimų išdavimo procedūros etape iki paraiškos pateikimo. Toks taikymo srities nustatymas turėtų būti įtrauktas į išsamius paraiškos metmenis ir būti atliktas vadovaujantis Direktyvos 2011/92/ES, su pakeitimais, padarytais Direktyva 2014/52/ES, 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta procedūra; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

nacionaliniu lygmeniu nustačius vieną kompetentingą instituciją, kuriai būtų pavesta vykdyti visas integruotas leidimų išdavimo procedūras (vieno langelio principu veikiančią įstaigą), būtų sumažintas procedūrų
  ir sprendimų priėmimo
  sudėtingumas, padidintas

  pagerintas
  jų veiksmingumas ir
  koordinavimas bei užtikrintas didesnis jų
  skaidrumas
  ir greitis
  . Tam tikrais atvejais tai turėtų sustiprinti valstybių narių bendradarbiavimą. Procedūros turėtų skatinti realų investuotojų ir vienos kompetentingos institucijos bendradarbiavimą, todėl turėtų būti galima taikymo sritį nustatyti leidimų išdavimo procedūros etape iki paraiškos pateikimo. Toks taikymo srities nustatymas turėtų būti įtrauktas į išsamius paraiškos metmenis ir būti atliktas vadovaujantis Direktyvos 2011/92/ES, su pakeitimais, padarytais Direktyva 2014/52/ES, 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta procedūra; [8 pakeit.]

| (6a) | kai bendros svarbos projektai laikomi Sąjungos prioritetiniais projektais, galėtų būti įsteigiama bendra kompetentinga institucija su šiuo reglamentu susijusioms pareigoms vykdyti, dėl kurios susitartų vienos ar dviejų valstybių narių arba valstybių narių ir trečiųjų šalių kompetentingos institucijos, tose valstybėse paskirtos vienos kompetentingos institucijos funkcijoms atlikti; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(6a)

kai bendros svarbos projektai laikomi Sąjungos prioritetiniais projektais, galėtų būti įsteigiama bendra kompetentinga institucija su šiuo reglamentu susijusioms pareigoms vykdyti, dėl kurios susitartų vienos ar dviejų valstybių narių arba valstybių narių ir trečiųjų šalių kompetentingos institucijos, tose valstybėse paskirtos vienos kompetentingos institucijos funkcijoms atlikti; [9 pakeit.]

| (7) | šiame reglamente nustatyta procedūra neturėtų daryti poveikio tarptautinėje ir Sąjungos teisėje nustatytų reikalavimų, įskaitant aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugos nuostatas, vykdymui; |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente nustatyta procedūra neturėtų daryti poveikio tarptautinėje ir Sąjungos teisėje nustatytų reikalavimų, įskaitant aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugos nuostatas, vykdymui;

| (8) | atsižvelgiant į tai, kad būtina skubiai užbaigti kurti TEN-T pagrindinį tinklą
  primygtinai būtina užbaigti iki 2030 m.
  , turėtų būti ne tik supaprastintos leidimų išdavimo procedūros, bet ir nustatytas terminas, per kurį atsakingos kompetentingos institucijos turėtų priimti bendrąjį sprendimą dėl projekto vykdymo. Šis terminas turėtų paskatinti veiksmingiau valdyti procedūras

  užtikrinti veiksmingesnį procedūrų valdymą
  ir jokiomis aplinkybėmis neturėtų trukdyti taikyti aukštus Sąjungos aplinkos apsaugos standartus ir užtikrinti piliečių dalyvavimą
  . Projektai turėtų būti vertinami vadovaujantis projektų atrankos termino kriterijais, nustatytais taikant Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP). Atliekant tokius vertinimus turėtų būti atsižvelgiama į tai, ar laikomasi šiame reglamente nustatytų terminų; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

atsižvelgiant į tai, kad būtina skubiai užbaigti kurti TEN-T pagrindinį tinklą
  primygtinai būtina užbaigti iki 2030 m.
  , turėtų būti ne tik supaprastintos leidimų išdavimo procedūros, bet ir nustatytas terminas, per kurį atsakingos kompetentingos institucijos turėtų priimti bendrąjį sprendimą dėl projekto vykdymo. Šis terminas turėtų paskatinti veiksmingiau valdyti procedūras

  užtikrinti veiksmingesnį procedūrų valdymą
  ir jokiomis aplinkybėmis neturėtų trukdyti taikyti aukštus Sąjungos aplinkos apsaugos standartus ir užtikrinti piliečių dalyvavimą
  . Projektai turėtų būti vertinami vadovaujantis projektų atrankos termino kriterijais, nustatytais taikant Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP). Atliekant tokius vertinimus turėtų būti atsižvelgiama į tai, ar laikomasi šiame reglamente nustatytų terminų; [10 pakeit.]

| (9) | valstybės narės turėtų siekti užtikrinti, kad apeliacijos užginčyti materialinį ar procesinį bendrojo sprendimo teisėtumą būtų nagrinėjamos efektyviausiu būdu; |
| --- | --- |

(9)

valstybės narės turėtų siekti užtikrinti, kad apeliacijos užginčyti materialinį ar procesinį bendrojo sprendimo teisėtumą būtų nagrinėjamos efektyviausiu būdu;

| (10) | vykdant tarpvalstybinius TEN-T infrastruktūros projektus kyla ypatingų sunkumų, susijusių su leidimų išdavimo procedūrų koordinavimu. Europos koordinatoriams
  , nurodytiems Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 45 straipsnyje,
  turėtų būti suteikti įgaliojimai stebėti šias procedūras ir palengvinti jų sinchronizavimą bei užbaigimą
  , siekiant užtikrinti šiame reglamente nustatytų terminų laikymąsi
  ; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(10)

vykdant tarpvalstybinius TEN-T infrastruktūros projektus kyla ypatingų sunkumų, susijusių su leidimų išdavimo procedūrų koordinavimu. Europos koordinatoriams
  , nurodytiems Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 45 straipsnyje,
  turėtų būti suteikti įgaliojimai stebėti šias procedūras ir palengvinti jų sinchronizavimą bei užbaigimą
  , siekiant užtikrinti šiame reglamente nustatytų terminų laikymąsi
  ; [11 pakeit.]

| (11) | viešieji pirkimai tarpvalstybinių bendros svarbos projektų atveju turėtų būti vykdomi pagal Sutartį ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2014/25/ES (14) ir (arba) 2014/24/ES (15). Siekiant užtikrinti, kad tarpvalstybiniai bendros svarbos pagrindinio tinklo projektai būtų sėkmingai užbaigti, bendro subjekto vykdomiems viešiesiems pirkimams turėtų būti taikomi vienos valstybės teisės aktai. Nukrypstant nuo Sąjungos viešųjų pirkimų teisės aktų, iš esmės turėtų būti taikomos tos valstybės narės, kurioje bendras subjektas turi registruotą buveinę, nacionalinės taisyklės. Turėtų būti palikta galimybė taikytinus teisės aktus nustatyti tarpvyriausybiniame susitarime; |
| --- | --- |

(11)

viešieji pirkimai tarpvalstybinių bendros svarbos projektų atveju turėtų būti vykdomi pagal Sutartį ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2014/25/ES (14) ir (arba) 2014/24/ES (15). Siekiant užtikrinti, kad tarpvalstybiniai bendros svarbos pagrindinio tinklo projektai būtų sėkmingai užbaigti, bendro subjekto vykdomiems viešiesiems pirkimams turėtų būti taikomi vienos valstybės teisės aktai. Nukrypstant nuo Sąjungos viešųjų pirkimų teisės aktų, iš esmės turėtų būti taikomos tos valstybės narės, kurioje bendras subjektas turi registruotą buveinę, nacionalinės taisyklės. Turėtų būti palikta galimybė taikytinus teisės aktus nustatyti tarpvyriausybiniame susitarime;

| (12) | Komisija leidimų atskiriems projektams išdavimo procedūroje sistemingai nedalyvauja. Tačiau tam tikrais atvejais tam tikri projekto rengimo aspektai turi būti tvirtinami Sąjungos lygmeniu. Tai atvejais, kai procedūrose dalyvauja Komisija, ji bendros svarbos Sąjungos projektams taikys prioritetinę tvarką ir užtikrins tikrumą projektų rengėjams. Kai kuriais atvejais gali būti reikalaujama patvirtinti valstybės pagalbą.
  Nedarant poveikio šiame reglamente nustatytiems terminams ir remiantis
  Geriausios praktikos vykdant valstybės pagalbos kontrolės procedūras kodeksu, valstybės narės
  turėtų turėti galimybę
  prašyti Komisijos TEN-T pagrindinio tinklo bendros svarbos projektus, kurie, jų manymu, yra prioritetiniai, nagrinėti taikant labiau nuspėjamus terminus laikantis bylų portfelio metodo arba tarpusavyje suderinto planavimo; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

Komisija leidimų atskiriems projektams išdavimo procedūroje sistemingai nedalyvauja. Tačiau tam tikrais atvejais tam tikri projekto rengimo aspektai turi būti tvirtinami Sąjungos lygmeniu. Tai atvejais, kai procedūrose dalyvauja Komisija, ji bendros svarbos Sąjungos projektams taikys prioritetinę tvarką ir užtikrins tikrumą projektų rengėjams. Kai kuriais atvejais gali būti reikalaujama patvirtinti valstybės pagalbą.
  Nedarant poveikio šiame reglamente nustatytiems terminams ir remiantis
  Geriausios praktikos vykdant valstybės pagalbos kontrolės procedūras kodeksu, valstybės narės
  turėtų turėti galimybę
  prašyti Komisijos TEN-T pagrindinio tinklo bendros svarbos projektus, kurie, jų manymu, yra prioritetiniai, nagrinėti taikant labiau nuspėjamus terminus laikantis bylų portfelio metodo arba tarpusavyje suderinto planavimo; [12 pakeit.]

| (13) | padėti įgyvendinti TEN-T pagrindinio tinklo infrastruktūros projektus turėtų ir Komisijos gairės, kuriomis siekiama suteikti daugiau aiškumo dėl tam tikrų tipų projektų įgyvendinimo laikantis Sąjungos acquis. Pavyzdžiui, Veiksmų plane gamtai, žmonėms ir ekonomikai (16) numatytos tokios gairės, kuriomis siekiama paaiškinti, kaip laikytis Paukščių ir Buveinių direktyvų. Siekiant užtikrinti
  kuo mažesnes išorės išlaidas ir
  geriausią viešųjų lėšų panaudojimą, bendros svarbos projektams turėtų būti teikiama su viešaisiais pirkimais susijusi tiesioginė parama (17). Be to, siekiant teikti finansinę paramą bendros svarbos TEN-T projektams, pagal 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje numatytus mechanizmus turėtų būti teikiama tinkama techninė pagalba; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(13)

padėti įgyvendinti TEN-T pagrindinio tinklo infrastruktūros projektus turėtų ir Komisijos gairės, kuriomis siekiama suteikti daugiau aiškumo dėl tam tikrų tipų projektų įgyvendinimo laikantis Sąjungos acquis. Pavyzdžiui, Veiksmų plane gamtai, žmonėms ir ekonomikai (16) numatytos tokios gairės, kuriomis siekiama paaiškinti, kaip laikytis Paukščių ir Buveinių direktyvų. Siekiant užtikrinti
  kuo mažesnes išorės išlaidas ir
  geriausią viešųjų lėšų panaudojimą, bendros svarbos projektams turėtų būti teikiama su viešaisiais pirkimais susijusi tiesioginė parama (17). Be to, siekiant teikti finansinę paramą bendros svarbos TEN-T projektams, pagal 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje numatytus mechanizmus turėtų būti teikiama tinkama techninė pagalba; [13 pakeit.]

| (14) | kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir dėl poreikio koordinuoti tuos tikslus, jų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(14)

kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir dėl poreikio koordinuoti tuos tikslus, jų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (15) | siekiant teisinio tikrumo, administracinėms procedūroms, pradėtoms iki šio reglamento įsigaliojimo, šio reglamento nuostatos neturėtų būti taikomos
  , nebent kitaip būtų nuspręsta susitariant su susijusiomis šalimis
  , [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(15)

siekiant teisinio tikrumo, administracinėms procedūroms, pradėtoms iki šio reglamento įsigaliojimo, šio reglamento nuostatos neturėtų būti taikomos
  , nebent kitaip būtų nuspręsta susitariant su susijusiomis šalimis
  , [14 pakeit.]

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

Šiame reglamente nustatomi reikalavimai, taikytini valstybių narių kompetentingų institucijų vykdomoms administracinėms procedūroms, susijusioms

  kuriomis valstybių narių kompetentingos institucijos vadovaujasi ryšium
  su leidimų išdavimu visiems
  su Reglamentu (ES) Nr. 1315/2013 susijusiems
  bendros svarbos projektams, susijusiems su

  vykdomiems siekiant sukurti
  transeuropinio transporto tinklo pagrindiniu tinklu

  pagrindinį tinklą
  , ir tų projektų įgyvendinimu
  , įskaitant reglamento, kuriuo sukuriama 2021–2027 m. EITP, priedo III dalyje išvardytus iš anksto atrinktus projektus
  . [15 pakeit.]

Valstybės narės gali priimti sprendimą pratęsti visų šio reglamento nuostatų bloko taikymą bendros svarbos projektams, susijusiems su transeuropinio transporto tinklo pagrindiniu tinklu. [16 pakeit.]

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamente (ES) Nr. 1315/2013. Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | bendrasis sprendimas – valstybės narės valdžios

  vienos kompetentingos
  institucijos ar institucijų

  ir, kai taikoma, bendros kompetentingos institucijos – tačiau
  , neskaitant teismų ir teisminių institucijų, – priimtas sprendimas arba keletas sprendimų suteikti projekto rengėjui leidimą (arba jo nesuteikti) statyti projektui užbaigti reikalingus transporto infrastruktūros objektus; šis sprendimas nedaro poveikio jokiam sprendimui, priimtam laikantis administracinės apeliacinės procedūros; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

bendrasis sprendimas – valstybės narės valdžios

  vienos kompetentingos
  institucijos ar institucijų

  ir, kai taikoma, bendros kompetentingos institucijos – tačiau
  , neskaitant teismų ir teisminių institucijų, – priimtas sprendimas arba keletas sprendimų suteikti projekto rengėjui leidimą (arba jo nesuteikti) statyti projektui užbaigti reikalingus transporto infrastruktūros objektus; šis sprendimas nedaro poveikio jokiam sprendimui, priimtam laikantis administracinės apeliacinės procedūros; [17 pakeit.]

| b) | leidimų išdavimo procedūra – bet kuri procedūra, kurios reikia laikytis, arba veiksmas, kuris turi būti atliktas valstybės narės
  kompetentingose
  institucijose pagal Sąjungos arba nacionalinę teisę, kad projekto rengėjas galėtų vykdyti projektą
  , pradedami vykdyti dieną, kai valstybės narės viena kompetentinga institucija pasirašo pranešimo dėl dokumentų patvirtinimą
  ; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

leidimų išdavimo procedūra – bet kuri procedūra, kurios reikia laikytis, arba veiksmas, kuris turi būti atliktas valstybės narės
  kompetentingose
  institucijose pagal Sąjungos arba nacionalinę teisę, kad projekto rengėjas galėtų vykdyti projektą
  , pradedami vykdyti dieną, kai valstybės narės viena kompetentinga institucija pasirašo pranešimo dėl dokumentų patvirtinimą
  ; [18 pakeit.]

| c) | projekto rengėjas – pareiškėjas

  bet kuris fizinis asmuo arba viešas ar privatus juridinis asmuo
  , prašantis leidimo vykdyti privatų projektą, arba valstybės institucija, inicijuojanti inicijuoti projektą; [19 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

projekto rengėjas – pareiškėjas

  bet kuris fizinis asmuo arba viešas ar privatus juridinis asmuo
  , prašantis leidimo vykdyti privatų projektą, arba valstybės institucija, inicijuojanti inicijuoti projektą; [19 pakeit.]

| d) | viena kompetentinga institucija – institucija, kurią valstybė narė
  , vadovaudamasi savo nacionaline teise,
  paskiria atsakinga už šiame reglamente nustatytų pareigų vykdymą; [20 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

viena kompetentinga institucija – institucija, kurią valstybė narė
  , vadovaudamasi savo nacionaline teise,
  paskiria atsakinga už šiame reglamente nustatytų pareigų vykdymą; [20 pakeit.]

| e) | tarpvalstybinis bendros svarbos projektas – bendros svarbos projektas pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 7 straipsnį, apimantis to reglamento 3 straipsnio m punkte apibrėžtą tarpvalstybinę atkarpą ir kurį įgyvendina bendras subjektas. |
| --- | --- |

e)

tarpvalstybinis bendros svarbos projektas – bendros svarbos projektas pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 7 straipsnį, apimantis to reglamento 3 straipsnio m punkte apibrėžtą tarpvalstybinę atkarpą ir kurį įgyvendina bendras subjektas.

| ea) | bendra kompetentinga institucija – institucija, tarpusavio susitarimu įsteigiama dviejų ar daugiau valstybių narių arba dviejų ar daugiau valstybių narių ir vienos ar daugiau trečiųjų šalių institucijų, tose šalyse paskirtų vienos kompetentingos institucijos funkcijoms atlikti, atsakinga už leidimų išdavimo procedūrų, susijusių su bendros svarbos tarpvalstybiniais projektais, palengvinimą; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

ea)

bendra kompetentinga institucija – institucija, tarpusavio susitarimu įsteigiama dviejų ar daugiau valstybių narių arba dviejų ar daugiau valstybių narių ir vienos ar daugiau trečiųjų šalių institucijų, tose šalyse paskirtų vienos kompetentingos institucijos funkcijoms atlikti, atsakinga už leidimų išdavimo procedūrų, susijusių su bendros svarbos tarpvalstybiniais projektais, palengvinimą; [21 pakeit.]

II SKYRIUS

LEIDIMŲ IŠDAVIMAS

3 straipsnis

Bendros svarbos projektų prioritetinis statusas

1.   Kiekvienam TEN-T pagrindinio tinklo bendros svarbos projektui
  , įskaitant reglamento, kuriuo sukuriama EITP, priedo III dalyje nurodomas iš anksto atrinktas atkarpas,
  taikoma integruota leidimų išdavimo procedūra, kurią administruoja kiekvienos valstybės narės pagal 5 ir 6 straipsnius paskirta viena kompetentinga institucija. [22 pakeit.]

2.   Jei prioritetinis statusas numatytas nacionalinėje teisėje, bendros svarbos projektams suteikiamas aukščiausios galimos nacionalinės svarbos statusas ir į tokį jų statusą atsižvelgiama vykdant leidimų išdavimo procedūras, jeigu ir taip, kaip šis statusas užtikrinamas nacionalinės teisės aktais, taikomais atitinkamoms transporto infrastruktūros rūšims.

3.   Siekiant užtikrinti
  veiksmingas ir
  efektyvias su bendros svarbos projektais susijusias administracines procedūras, projektų rengėjai ir visos susijusios institucijos užtikrina, kad šiems projektams būtų taikoma pati sparčiausia teisiškai įmanoma tvarka, įskaitant

  – taip pat
  ir dėl

  projektų atrankos terminų kriterijų vertinimo bei
  paskirtų išteklių
  atžvilgiais
  . [23 pakeit.]

4 straipsnis

Leidimų išdavimo procedūrų integravimas

1.   Siekiant laikytis 6 straipsnyje nustatytų terminų ir sumažinti administracinę naštą, susijusią su bendros svarbos projektų užbaigimu, visos administracinės

  leidimų išdavimo
  procedūros pagal taikytiną teisę,
  įskaitant reikiamus poveikio aplinkai vertinimus
  tiek nacionalinę

  nacionaliniu
  , tiek Sąjungos
  lygmenimis
  , yra integruojamos ir priimamas tik vienas bendrasis sprendimas
  , nedarant poveikio skaidrumui, piliečių dalyvavimui, aplinkos apsaugos ir saugos reikalavimams pagal Sąjungos teisę
  . [24 pakeit.]

2.   Kai

  Nedarant poveikio šio reglamento 6 straipsnyje nustatytiems terminams, kai
  bendros svarbos projektų poveikio aplinkai vertinimus reikia atlikti ir pagal Direktyvą 2011/92/ES, ir pagal kitus Sąjungos teisės aktus, valstybės narės užtikrina, kad būtų numatytos Direktyvos 2011/92/ES 2 straipsnio 3 dalyje nurodytos bendros procedūros. [25 pakeit.]

5 straipsnis

Viena kompetentinga leidimus išduodanti institucija

1.   Ne vėliau kaip ... [vieni metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos]
  ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d.
  kiekviena valstybė narė paskiria vieną kompetentingą instituciją, kuri yra atsakinga už tai, kad būtų palengvintas

  palengvintos
  leidimų išdavimo procesas

  procedūros
  , įskaitant bendrojo sprendimo priėmimą

  būtinos bendrajam sprendimui priimti, remiantis šio straipsnio 3 dalimi
  . [26 pakeit.]

2.   1 dalyje nurodytos Vienos kompetentingos institucijos
  iniciatyva, 1 dalyje nurodytos jos
  atsakomybė už bendros svarbos projektą ar už konkrečią bendros svarbos projektų kategoriją ir (arba), su juo (ja)

  tuo
  susijusios
  pareigos ir (arba)
  užduotys
  , išskyrus šio straipsnio 3 dalyje numatyto bendrojo sprendimo priėmimą, pritarus valstybei narei,
  gali būti deleguotos kitai tinkamo
  regioninio, vietos ar kito
  administracinio lygmens institucijai arba kita institucija gali tas užduotis vykdyti,

  ir jos įgyvendinamos
  šiomis sąlygomis: [27 pakeit.]

| a) | už vieną

  kiekvieną
  bendros svarbos projektą atsako tik viena
  kompetentinga
  institucija; [28 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

už vieną

  kiekvieną
  bendros svarbos projektą atsako tik viena
  kompetentinga
  institucija; [28 pakeit.]

| b) | kompetentinga
  institucija yra vienintelis projekto rengėjo kontaktinis centras vykdant procedūrą, per kurią priimamas bendrasis sprendimas dėl konkretaus bendros svarbos projekto; [29 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

kompetentinga
  institucija yra vienintelis projekto rengėjo kontaktinis centras vykdant procedūrą, per kurią priimamas bendrasis sprendimas dėl konkretaus bendros svarbos projekto; [29 pakeit.]

| c) | kompetentinga
  institucija koordinuoja visų susijusių dokumentų ir informacijos pateikimą. [30 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

kompetentinga
  institucija koordinuoja visų susijusių dokumentų ir informacijos pateikimą. [30 pakeit.]

Viena kompetentinga institucija gali išlaikyti atsakomybę nustatyti terminus, nedarydama poveikio terminams, nustatytiems pagal 6 straipsnį.

3.   Viena kompetentinga institucija bendrąjį sprendimą priima per 6 straipsnyje nurodytą terminą. Ji tai daro pagal bendras procedūras.

Vienos kompetentingos institucijos priimtas bendrasis sprendimas yra vienintelis privalomas sprendimas, priimtas taikant teisės aktais nustatytą leidimų išdavimo procedūrą. Jeigu

  Nedarant poveikio šio reglamento 6 straipsnyje nustatytiems terminams, jeigu
  su projektu yra susijusios kitos institucijos, jos, atsižvelgdamos į nacionalinės teisės aktus, gali pareikšti savo nuomonę; ta nuomonė naudojama vykdant procedūrą. Į šią nuomonę atsižvelgia viena

  Viena
  kompetentinga institucija
  turi atsižvelgti į tokias nuomones, ypač jeigu jos susijusios su Direktyvose 2014/52/ES ir 92/43/EEB nustatytais reikalavimais
  . [31 pakeit.]

4.   Priimdama bendrąjį sprendimą, viena kompetentinga institucija užtikrina, kad būtų laikomasi atitinkamų reikalavimų pagal tarptautinę ir Sąjungos teisę, ir savo sprendimą tinkamai pagrindžia
  , remdamasi taikytinomis teisės nuostatomis
  . [32 pakeit.]

5.   Jeigu

  Kai
  su bendros svarbos projektu susijusius sprendimus reikia priimti dviejose ar daugiau valstybių narių
  arba vienoje ar daugiau valstybių narių ir vienoje ar daugiau trečiųjų šalių
  , atitinkamos kompetentingos institucijos imasi visų reikiamų veiksmų efektyviam ir veiksmingam tarpusavio bendradarbiavimui ir koordinavimui užtikrinti
  arba gali įsteigti bendrą kompetentingą instituciją, nedarydamos poveikio 6 straipsnyje nustatytiems terminams, kuri būtų atsakinga už leidimų išdavimo procedūros palengvinimą
  . Nedarant poveikio įsipareigojimams pagal taikytiną Sąjungos ir tarptautinę teisę, valstybės narės siekia numatyti bendras procedūras, visų pirma poveikio aplinkai vertinimo procedūras. [33 pakeit.]

5a.
     
  Siekiant užtikrinti veiksmingą šio reglamento, pirmiausia jo 6a straipsnio, įgyvendinimą, viena kompetentinga institucija informuoja Komisiją apie leidimų išdavimo procedūros pradžios datą ir bendrąjį sprendimą, kaip nustatyta 6 straipsnyje. [34 pakeit.]

6 straipsnis

Leidimų išdavimo procedūros trukmė ir vykdymas

1.   Leidimų išdavimo procedūrą sudaro etapas iki paraiškos pateikimo, paraiškos vertinimo etapas ir vienos kompetentingos institucijos sprendimo priėmimas.

2.   Etapas iki paraiškos pateikimo, apimantis laikotarpį nuo leidimų išdavimo procedūros pradžios iki išsamių paraiškos dokumentų pateikimo vienai kompetentingai institucijai, iš esmės neviršija dvejų metų

  18 mėnesių
  . [35 pakeit.]

3.   Kad leidimų išdavimo procedūra būtų pradėta, projekto rengėjas apie projektą raštu praneša atitinkamų valstybių narių vienai kompetentingai institucijai
  arba, kai tinkama, bendrai kompetentingai institucijai,
  ir pateikia išsamų projekto aprašymą. Ne vėliau kaip per du mėnesius

  vieną mėnesį
  nuo minėtojo pranešimo gavimo dienos viena kompetentinga institucija jį raštu
  priima
  arba, jeigu projekto nelaiko tinkamai parengtu, kad būtų galima pradėti leidimų išdavimo procedūrą, atmeta. Jei viena kompetentinga institucija nusprendžia atmesti pranešimą, ji pagrindžia savo sprendimą. Data, kurią kompetentinga institucija patvirtina pranešimo gavimą, laikoma leidimų išdavimo procedūros pradžia. Jeigu projektas susijęs su dviem ar keliomis valstybėmis narėmis, leidimų išdavimo procedūros pradžia laikoma ta data, kurią atitinkama kompetentinga institucija patvirtina paskutinį pranešimą; [36 pakeit.]

4.   Per tris

  du
  mėnesius nuo leidimų išdavimo procedūros pradžios viena kompetentinga institucija
  arba, kai tinkama, bendra kompetentinga institucija
  , glaudžiai bendradarbiaudama su projekto rengėju ir kitomis atitinkamomis institucijomis ir atsižvelgdama į projekto rengėjo pagal 3 dalyje nurodytą pranešimą pateiktą informaciją, parengia ir projekto rengėjui pateikia išsamius paraiškos metmenis, kuriuose nurodoma: [37 pakeit.]

| -a) | vienai kompetentingai institucijai delegavus atsakomybę, kaip nurodoma 5 straipsnio 2 dalyje, – kompetentinga tinkamo administracinio lygmens institucija; [38 pakeit.] |
| --- | --- |

-a)

vienai kompetentingai institucijai delegavus atsakomybę, kaip nurodoma 5 straipsnio 2 dalyje, – kompetentinga tinkamo administracinio lygmens institucija; [38 pakeit.]

| a) | materialinė taikymo sritis ir informacijos, kurią projekto rengėjas turi pateikti su paraiškos dokumentais, dėl kurių turi būti priimtas bendrasis sprendimas, išsamumo lygis; |
| --- | --- |

a)

materialinė taikymo sritis ir informacijos, kurią projekto rengėjas turi pateikti su paraiškos dokumentais, dėl kurių turi būti priimtas bendrasis sprendimas, išsamumo lygis;

| b) | leidimų išdavimo proceso tvarkaraštis, nurodant bent šiuos dalykus:






  i) | sprendimus ir,
  leidimus,
  nuomones
  ir vertinimus
  , kurie turi būti priimti; [39 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

b)

leidimų išdavimo proceso tvarkaraštis, nurodant bent šiuos dalykus:

i)

sprendimus ir,
  leidimus,
  nuomones
  ir vertinimus
  , kurie turi būti priimti; [39 pakeit.]

| ii) | institucijas, suinteresuotąsias šalis ir visuomenės grupes, kurios gali būti susijusios su klausimu
  ir (arba) su kuriomis gali būti konsultuojamasi
  ; [40 pakeit.] |
| --- | --- |

ii)

institucijas, suinteresuotąsias šalis ir visuomenės grupes, kurios gali būti susijusios su klausimu
  ir (arba) su kuriomis gali būti konsultuojamasi
  ; [40 pakeit.]

| iii) | atskirus procedūros etapus ir jų trukmę; |
| --- | --- |

iii)

atskirus procedūros etapus ir jų trukmę;

| iv) | pagrindinius etapus, kuriuos reikia įgyvendinti, ir jų terminus, atsižvelgiant į bendrąjį sprendimą, kuris turi būti priimtas
  , bei visą suplanuotą tvarkaraštį
  ; [41 pakeit.] |
| --- | --- |

iv)

pagrindinius etapus, kuriuos reikia įgyvendinti, ir jų terminus, atsižvelgiant į bendrąjį sprendimą, kuris turi būti priimtas
  , bei visą suplanuotą tvarkaraštį
  ; [41 pakeit.]

| v) | planuojamus institucijų išteklius ir galimus papildomų išteklių poreikius. |
| --- | --- |

v)

planuojamus institucijų išteklius ir galimus papildomų išteklių poreikius.

5.   Siekdamas užtikrinti, kad paraiškos dokumentai būtų išsamūs ir tinkamos kokybės, projekto rengėjas kuo anksčiau per procedūrą iki paraiškos pateikimo kreipiasi į vieną kompetentingą instituciją, kad ši pateiktų nuomonę apie paraišką. Projekto rengėjas visapusiškai bendradarbiauja su viena kompetentinga institucija, siekdamas laikytis terminų ir 4 dalyje nustatytų išsamių paraiškos metmenų.

6.   Projekto rengėjas paraiškos dokumentus, pagrįstus išsamiais paraiškos metmenimis, pateikia per 21 mėnesį

  15 mėnesių
  nuo tų išsamių paraiškos metmenų gavimo. Pasibaigus tam laikotarpiui, išsamūs paraiškos metmenys nebelaikomi tinkamais, išskyrus atvejus, kai viena kompetentinga institucija, remdamasi pagrįstu projekto rengėjo prašymu,
  savo iniciatyva
  nusprendžia tą laikotarpį pratęsti
  daugiausia 6 mėnesiams
  . [42 pakeit.]

7.   Ne vėliau kaip per du mėnesius nuo išsamių paraiškos dokumentų pateikimo dienos, kompetentinga institucija raštu patvirtina, kad paraiškos dokumentai yra išsamūs, ir apie tai praneša projekto rengėjui. Projekto rengėjo pateikti paraiškos dokumentai laikomi išsamiais, nebent per du mėnesius nuo jų pateikimo dienos kompetentinga institucija pateikia prašymą, kad projekto rengėjas pateiktų trūkstamą informaciją. Jei prašymas susijęs su materialine taikymo sritimi ir išsamumo lygiu, jis pateikiamas tik dėl elementų, nurodytų išsamiuose paraiškos metmenyse. Bet koks papildomas informacijos prašymas pateikiamas tik susiklosčius išskirtinėms ir nenumatytoms naujoms aplinkybėms ir viena kompetentinga institucija turi jį tinkamai pagrįsti.

8.   Viena kompetentinga institucija paraišką įvertina ir
  privalomą
  bendrąjį sprendimą priima per vienus metus

  6 mėnesius
  nuo išsamių paraiškos dokumentų pateikimo pagal 7 dalį dienos
  , nebent viena kompetentinga institucija savo iniciatyva nuspręstų pratęsti šį laikotarpį daugiausia 3 mėnesiams ir savo sprendimą pagrįstų
  . Tam tikrais atvejais valstybės narės gali nustatyti ankstesnį terminą. [43 pakeit.]

9.   Pirmiau išdėstytose nuostatose nustatyti terminai nedaro poveikio įsipareigojimams pagal Sąjungos ir tarptautinius teisės aktus ir administracinėms apeliacinėms procedūroms bei skundams teismine tvarka.

6a straipsnis

Leidimų išdavimo procedūra ir Sąjungos finansinė parama

1.
     
  Vadovaujantis šio reglamento 6 straipsnyje išdėstyta procedūra, vertinant projektus pagal projektų atrankos terminų kriterijus, pateiktus Reglamento (ES) .../... [kuriuo sukuriama EITP] 13 straipsnyje, atsižvelgiama į projekto pažangą.

2.
     
  Vėlavimas 6 straipsnyje nurodytų etapų ir terminų atžvilgiu taps pagrindu atlikti projekto pažangos tyrimą ir peržiūrėti finansinę paramą, kurią Sąjunga gauna pagal EITP, kaip nustatyta Reglamento (ES) .../... [kuriuo sukuriama EITP] 17 straipsnio 1 dalyje, bei gali lemti finansinės paramos sumažinimą arba atšaukimą. [44 pakeit.]

7 straipsnis

Tarpvalstybinės leidimų išdavimo procedūros koordinavimas

1.   Jei projektuose dalyvauja dvi ar daugiau valstybių narių
  arba viena ar daugiau valstybių narių ir viena ar daugiau trečiųjų šalių
  , atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos suderina savo tvarkaraščius ir susitaria dėl bendro tvarkaraščio. [45 pakeit.]

1a.
     
  Tokiais atvejais, siekdamos palengvinti leidimų išdavimo procedūrą, dviejų ar daugiau valstybių narių arba dviejų ar daugiau valstybių narių ir vienos ar daugiau trečiųjų šalių institucijos, tose valstybėse paskirtos vienos kompetentingos institucijos funkcijoms atlikti, abišaliu sutarimu sukuria bendrą kompetentingą instituciją, kaip numatyta 5 straipsnio 5 dalyje. [46 pakeit.]

2.   Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 45 straipsnyje nurodytas Europos koordinatorius įgaliojamas atidžiai stebėti leidimų išdavimo procedūrą, taikomą tarpvalstybiniams bendros svarbos projektams, ir palengvinti joje dalyvaujančių kompetentingų institucijų bendravimą
  ir bendradarbiavimą tarp joje dalyvaujančių kompetentingų institucijų arba, kai tinkama, su bendra kompetentinga institucija
  . [47 pakeit.]

3.   Nedarant poveikio įsipareigojimui laikytis terminų pagal šį reglamentą, jei nesilaikoma bendrojo sprendimo priėmimo termino,
  viena
  kompetentinga institucija nedelsdama informuoja
  Komisiją ir prireikus
  atitinkamą Europos koordinatorių apie priemones, kurių imtasi arba ketinama imtis, kad leidimų išdavimo procedūra būtų užbaigta kuo mažiau vėluojant.
  Komisija ir prireikus
  Europos koordinatorius gali paprašyti
  vienos
  kompetentingos institucijos reguliariai pranešti apie padarytą pažangą. [48 pakeit.]

III SKYRIUS

VIEŠIEJI PIRKIMAI

8 straipsnis

Viešieji pirkimai tarpvalstybinių bendros svarbos projektų atveju

1.   Viešieji pirkimai tarpvalstybinių bendros svarbos projektų atveju vykdomi pagal Sutartį ir direktyvas 2014/25/ES ir (arba) 2014/24/ES.

2.   Jei viešųjų pirkimų procedūras vykdo dalyvaujančių valstybių narių įsteigtas bendras subjektas, tas subjektas
  ir, kai tinkama, jo padaliniai
  taiko vienos iš tų valstybių narių nacionalines nuostatas ir, nukrypstant nuo šių direktyvų, tos nuostatos yra nuostatos, nustatytos atitinkamai pagal Direktyvos 2014/25/ES 57 straipsnio 5 dalies a punktą arba Direktyvos 2014/24/ES 39 straipsnio 5 dalies a punktą, išskyrus atvejus, kai dalyvaujančių valstybių narių susitarime numatyta kitaip. Bet kuriuo atveju tokiame susitarime numatoma, kad jei

  numatomas vienos valstybės teisės aktų taikymas
  viešųjų pirkimų procedūras

  procedūroms, kurias
  vykdo bendras subjektas, taikomi vienos valstybės teisės aktai

  ir, kai tinkama, jo padaliniai, visu projekto įgyvendinimo laikotarpiu
  . [49 pakeit.]

IV SKYRIUS

TECHNINĖ PAGALBA

9 straipsnis

Techninė pagalba

Projekto rengėjo arba valstybės narės prašymu, vadovaudamasi atitinkamomis Sąjungos finansavimo programomis ir nedarydama poveikio daugiametei finansinei programai, Sąjunga teikia techninę
  , konsultacinę ir finansinę
  pagalbą, kad padėtų įgyvendinti šį reglamentą ir palengvintų bendros svarbos projektų įgyvendinimą
  kiekvienu proceso etapu
  . [50 pakeit.]

V SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

10 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Šis reglamentas netaikomas administracinėms procedūroms, pradėtoms iki jo įsigaliojimo dienos.

11 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Tačiau 4, 5, 6 ir 7 straipsniai konkrečioje valstybėje narėje galioja nuo dienos, kai ta valstybė narė, vadovaudamasi 5 straipsnio 1 dalimi, paskiria vieną kompetentingą instituciją.

Komisija Oficialiajame leidinyje paskelbia pranešimą apie tai, kad šios nuostatos pradėtos taikyti valstybėje narėje. [51 pakeit.]

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2018 m. spalio 17 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  2019 m. vasario 7 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

(4)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (OL L 348, 2013 12 20, p. 1).

4

(5)  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 26, 2012 1 28, p. 1).

5

(6)  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/52/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 124, 2014 4 25, p. 1).

6

(7)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

7

(8)  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

8

(9)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

9

(10)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

10

(11)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

11

(12)  2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/18/ES dėl didelių, su pavojingomis cheminėmis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės, iš dalies keičianti ir vėliau panaikinanti Tarybos direktyvą 96/82/EB (OL L 197, 2012 7 24, p. 1).

12

(13)  2011 m. balandžio 11 d. Komisijos įgyvendinimo direktyva 2011/42/ES, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 91/414/EEB, kad būtų įtraukta veiklioji medžiaga flutriafolas, ir iš dalies keičiamas Komisijos sprendimas 2008/934/EB (OL L 97, 2011 4 12, p. 42).

13

(14)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).

14

(15)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

15

(16)  COM(2017)0198.

16

(17)  COM(2017)0573.

17

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/586 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/586

---

P8_TA(2019)0110

Motorinių transporto priemonių draudimas ***I

2019 m. vasario 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/103/EB dėl motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimo ir privalomojo tokios atsakomybės draudimo patikrinimo (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/63)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimas (toliau – transporto priemonių draudimas) yra ypač svarbus Europos piliečiams, nepriklausomai nuo to, ar jie yra draudėjai, ar
  galimi įvykio metu nukentėję asmenys
  . Jis taip pat labai svarbus draudimo įmonėms, nes sudaro svarbų ne gyvybės draudimo veiklos Sąjungoje segmentą. Transporto priemonių draudimas taip pat daro įtaką laisvam asmenų, prekių ir transporto priemonių judėjimui. Todėl transporto priemonių draudimo vidaus rinkos stiprinimas ir konsolidavimas turėtų būti svarbiausias Sąjungos veiksmų finansinių paslaugų srityje tikslas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimas (toliau – transporto priemonių draudimas) yra ypač svarbus Europos piliečiams, nepriklausomai nuo to, ar jie yra draudėjai, ar
  galimi įvykio metu nukentėję asmenys
  . Jis taip pat labai svarbus draudimo įmonėms, nes sudaro svarbų ne gyvybės draudimo veiklos Sąjungoje segmentą. Transporto priemonių draudimas taip pat daro įtaką laisvam asmenų, prekių ir transporto priemonių judėjimui. Todėl transporto priemonių draudimo vidaus rinkos stiprinimas ir konsolidavimas turėtų būti svarbiausias Sąjungos veiksmų finansinių paslaugų srityje tikslas;

| (1) | motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimas (toliau – transporto priemonių draudimas) yra ypač svarbus Europos piliečiams, nepriklausomai nuo to, ar jie yra draudėjai, ar
  gali potencialiai būti dėl eismo įvykio nukentėjusios šalys
  . Jis taip pat labai svarbus draudimo įmonėms, nes sudaro svarbų ne gyvybės draudimo veiklos Sąjungoje segmentą. Transporto priemonių draudimas taip pat daro
  didelę
  įtaką laisvam asmenų, prekių ir transporto priemonių judėjimui
  , taigi ir vidaus rinkai bei Šengeno erdvei
  . Todėl transporto priemonių draudimo vidaus rinkos stiprinimas ir konsolidavimas turėtų būti svarbiausias Sąjungos veiksmų finansinių paslaugų srityje tikslas; |
| --- | --- |

(1)

motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimas (toliau – transporto priemonių draudimas) yra ypač svarbus Europos piliečiams, nepriklausomai nuo to, ar jie yra draudėjai, ar
  gali potencialiai būti dėl eismo įvykio nukentėjusios šalys
  . Jis taip pat labai svarbus draudimo įmonėms, nes sudaro svarbų ne gyvybės draudimo veiklos Sąjungoje segmentą. Transporto priemonių draudimas taip pat daro
  didelę
  įtaką laisvam asmenų, prekių ir transporto priemonių judėjimui
  , taigi ir vidaus rinkai bei Šengeno erdvei
  . Todėl transporto priemonių draudimo vidaus rinkos stiprinimas ir konsolidavimas turėtų būti svarbiausias Sąjungos veiksmų finansinių paslaugų srityje tikslas;

(Jei šis pakeitimas bus priimtas, į šio iš dalies keičiančio teisės akto konstatuojamąsias dalis reikėtų įrašyti kitus atitinkamus pakeitimus.)

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | Komisija atliko Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/103/EB (15) veikimo, įskaitant jos veiksmingumą ir suderinamumą su kitomis Sąjungos politikos sritimis, vertinimą. Vertinimo išvada tokia, kad iš esmės Direktyva 2009/103/EB veikia gerai ir daugeliu aspektų pakeitimai nereikalingi. Tačiau buvo nustatytos keturios sritys, kuriuose derėtų padaryti tikslinius pakeitimus: žalos atlyginimas eismo įvykiuose
  nukentėjusiems asmenims
  draudimo įmonės nemokumo atvejais, mažiausios privalomojo draudimo sumos, valstybių narių vykdomi transporto priemonių draudimo patikrinimai ir draudėjo draudžiamųjų įvykių pažymų naudojimas sudarant sutartį su nauja draudimo įmone; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

Komisija atliko Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/103/EB (15) veikimo, įskaitant jos veiksmingumą ir suderinamumą su kitomis Sąjungos politikos sritimis, vertinimą. Vertinimo išvada tokia, kad iš esmės Direktyva 2009/103/EB veikia gerai ir daugeliu aspektų pakeitimai nereikalingi. Tačiau buvo nustatytos keturios sritys, kuriuose derėtų padaryti tikslinius pakeitimus: žalos atlyginimas eismo įvykiuose
  nukentėjusiems asmenims
  draudimo įmonės nemokumo atvejais, mažiausios privalomojo draudimo sumos, valstybių narių vykdomi transporto priemonių draudimo patikrinimai ir draudėjo draudžiamųjų įvykių pažymų naudojimas sudarant sutartį su nauja draudimo įmone;

| (2) | Komisija atliko Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/103/EB (15) veikimo, įskaitant jos veiksmingumą ir suderinamumą su kitomis Sąjungos politikos sritimis, vertinimą. Vertinimo išvada tokia, kad iš esmės Direktyva 2009/103/EB veikia gerai ir daugeliu aspektų pakeitimai nereikalingi. Tačiau buvo nustatytos keturios sritys, kuriuose derėtų padaryti tikslinius pakeitimus: žalos atlyginimas eismo įvykiuose
  nukentėjusioms šalims
  draudimo įmonės nemokumo atvejais, mažiausios privalomojo draudimo sumos, valstybių narių vykdomi transporto priemonių draudimo patikrinimai ir draudėjo draudžiamųjų įvykių pažymų naudojimas sudarant sutartį su nauja draudimo įmone
  . Be šių keturių sričių, siekiant geriau apsaugoti nukentėjusiąsias šalis, reikėtų nustatyti naujas atsakomybės taisykles, jei eismo įvykyje dalyvavo variklio varomos transporto priemonės tempiama priekaba; |
| --- | --- |

(2)

Komisija atliko Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/103/EB (15) veikimo, įskaitant jos veiksmingumą ir suderinamumą su kitomis Sąjungos politikos sritimis, vertinimą. Vertinimo išvada tokia, kad iš esmės Direktyva 2009/103/EB veikia gerai ir daugeliu aspektų pakeitimai nereikalingi. Tačiau buvo nustatytos keturios sritys, kuriuose derėtų padaryti tikslinius pakeitimus: žalos atlyginimas eismo įvykiuose
  nukentėjusioms šalims
  draudimo įmonės nemokumo atvejais, mažiausios privalomojo draudimo sumos, valstybių narių vykdomi transporto priemonių draudimo patikrinimai ir draudėjo draudžiamųjų įvykių pažymų naudojimas sudarant sutartį su nauja draudimo įmone
  . Be šių keturių sričių, siekiant geriau apsaugoti nukentėjusiąsias šalis, reikėtų nustatyti naujas atsakomybės taisykles, jei eismo įvykyje dalyvavo variklio varomos transporto priemonės tempiama priekaba;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | kai kurios motorinės transporto priemonės, pavyzdžiui, elektriniai dviračiai ir riedžiai, yra mažesnės, todėl mažiau tikėtina, kad jos sukels didelę žalą asmenims ar turtui. Būtų neproporcinga ir neperspektyvu jas įtraukti į Direktyvos 2009/103/EB taikymo sritį, nes taip būtų nustatytas įpareigojimas toms transporto priemonėms įsigyti brangų ir pernelyg didelės apimties draudimą. Tokia padėtis taip pat stabdytų šių transporto priemonių populiarėjimą ir atgrasytų nuo inovacijų, nors nėra pakankamai įrodymų, kad šios transporto priemonės tokiu pat mastu kaip kitos transporto priemonės (pvz., lengvieji automobiliai ar sunkvežimiai) galėtų sukelti eismo įvykius, kuriuose būtų nukentėjusiųjų šalių. Laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų, Sąjungos lygmens reikalavimus reikėtų taikyti toms transporto priemonėms, kurios gali sukelti didelę žalą tarpvalstybinėmis aplinkybėmis. Todėl būtina Direktyvą 2009/103/EB taikyti tik toms transporto priemonėms, kurioms, Sąjungos nuomone, turi būti taikomi saugos ir saugumo reikalavimai prieš jas pateikiant rinkai, t. y. transporto priemonėms, kurioms taikomas ES tipo patvirtinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

kai kurios motorinės transporto priemonės, pavyzdžiui, elektriniai dviračiai ir riedžiai, yra mažesnės, todėl mažiau tikėtina, kad jos sukels didelę žalą asmenims ar turtui. Būtų neproporcinga ir neperspektyvu jas įtraukti į Direktyvos 2009/103/EB taikymo sritį, nes taip būtų nustatytas įpareigojimas toms transporto priemonėms įsigyti brangų ir pernelyg didelės apimties draudimą. Tokia padėtis taip pat stabdytų šių transporto priemonių populiarėjimą ir atgrasytų nuo inovacijų, nors nėra pakankamai įrodymų, kad šios transporto priemonės tokiu pat mastu kaip kitos transporto priemonės (pvz., lengvieji automobiliai ar sunkvežimiai) galėtų sukelti eismo įvykius, kuriuose būtų nukentėjusiųjų šalių. Laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų, Sąjungos lygmens reikalavimus reikėtų taikyti toms transporto priemonėms, kurios gali sukelti didelę žalą tarpvalstybinėmis aplinkybėmis. Todėl būtina Direktyvą 2009/103/EB taikyti tik toms transporto priemonėms, kurioms, Sąjungos nuomone, turi būti taikomi saugos ir saugumo reikalavimai prieš jas pateikiant rinkai, t. y. transporto priemonėms, kurioms taikomas ES tipo patvirtinimas;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3b) | tačiau svarbu valstybėms narėms leisti nacionaliniu lygmeniu nuspręsti, kokio lygio apsaugą numatyti šalims, kurios gali nukentėti nuo kitų transporto priemonių nei transporto priemonės, kurioms taikomas ES tipo patvirtinimas. Todėl svarbu valstybėms narėms leisti išlaikyti arba nustatyti naujas privalomas nuostatas dėl šių kitų tipų transporto priemonių naudotojų apsaugos, kad eismo įvykio atveju būtų apsaugotos galimos nukentėjusiosios šalys. Kai valstybė narė pasirenka reikalauti tokio draudimo kaip privalomo, ji turėtų atsižvelgti į tikimybę, kad transporto priemonė galėtų būti naudojama tarpvalstybinėje situacijoje, ir į poreikį apsaugoti galimas nukentėjusiąsias šalis kitoje valstybėje narėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3b)

tačiau svarbu valstybėms narėms leisti nacionaliniu lygmeniu nuspręsti, kokio lygio apsaugą numatyti šalims, kurios gali nukentėti nuo kitų transporto priemonių nei transporto priemonės, kurioms taikomas ES tipo patvirtinimas. Todėl svarbu valstybėms narėms leisti išlaikyti arba nustatyti naujas privalomas nuostatas dėl šių kitų tipų transporto priemonių naudotojų apsaugos, kad eismo įvykio atveju būtų apsaugotos galimos nukentėjusiosios šalys. Kai valstybė narė pasirenka reikalauti tokio draudimo kaip privalomo, ji turėtų atsižvelgti į tikimybę, kad transporto priemonė galėtų būti naudojama tarpvalstybinėje situacijoje, ir į poreikį apsaugoti galimas nukentėjusiąsias šalis kitoje valstybėje narėje;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3c) | taip pat tikslinga Direktyvos 2009/103/EB netaikyti specialiai sporto renginiams skirtoms transporto priemonėms, nes jos paprastai draudžiamos kitų formų civilinės atsakomybės draudimu ir joms nereikalaujama privalomojo motorinių transporto priemonių draudimo, jeigu jos naudojamos vien tik varžybose. Kadangi tokios transporto priemonės eksploatuojamos tik kontroliuojamoje trasoje ar plote, eismo įvykio, į kurį patektų pašaliniai automobiliai ar asmenys, tikimybė taip pat yra maža. Vis dėlto svarbu valstybėms narėms leisti išlaikyti arba nustatyti naujas privalomas nuostatas sporto renginiuose dalyvaujančioms transporto priemonėms apdrausti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3c)

taip pat tikslinga Direktyvos 2009/103/EB netaikyti specialiai sporto renginiams skirtoms transporto priemonėms, nes jos paprastai draudžiamos kitų formų civilinės atsakomybės draudimu ir joms nereikalaujama privalomojo motorinių transporto priemonių draudimo, jeigu jos naudojamos vien tik varžybose. Kadangi tokios transporto priemonės eksploatuojamos tik kontroliuojamoje trasoje ar plote, eismo įvykio, į kurį patektų pašaliniai automobiliai ar asmenys, tikimybė taip pat yra maža. Vis dėlto svarbu valstybėms narėms leisti išlaikyti arba nustatyti naujas privalomas nuostatas sporto renginiuose dalyvaujančioms transporto priemonėms apdrausti;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3d) | šia direktyva išlaikoma tinkama pusiausvyra tarp viešojo intereso ir galimų viešojo sektoriaus institucijų, draudikų ir draudėjų išlaidų, siekiant užtikrinti, kad siūlomos priemonės būtų ekonomiškai efektyvios; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3d)

šia direktyva išlaikoma tinkama pusiausvyra tarp viešojo intereso ir galimų viešojo sektoriaus institucijų, draudikų ir draudėjų išlaidų, siekiant užtikrinti, kad siūlomos priemonės būtų ekonomiškai efektyvios;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 e konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3e) | transporto priemonės naudojimas eisme turėtų apimti transporto priemonės eksploatavimą važiuojant viešais ir privačiais keliais. Tai galėtų apimti visą važiuojamąją kelio dalį, automobilių stovėjimo aikšteles arba kitas joms prilygstančias teritorijas privačioje valdoje, kuri yra prieinama plačiajai visuomenei. Transporto priemonės naudojimas uždaroje teritorijoje, kuri nėra prieinama plačiajai visuomenei, neturėtų būti laikomas transporto priemonės naudojimu eisme. Vis dėlto, kai kurioje nors vietoje transporto priemonė naudojama eisme ir todėl turi būti apdrausta privalomuoju draudimu, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad transporto priemonė būtų apdrausta draudimo liudijimu, kuris sutarties galiojimo laikotarpiu apima galimas nukentėjusiąsias šalis, nepriklausomai nuo to, ar per eismo įvykį transporto priemonė naudojama eisme ar ne, išskyrus atvejus, kai transporto priemonė naudojama sporto renginyje. Valstybėms narėms reikėtų suteikti galimybę apriboti šį su eismu nesusijusį draudimą, kai pagrįstai negalima tikėtis atsakomybės, pavyzdžiui, tokiu atveju, kai į eismo įvykį patenka traktorius, kurio pagrindinė funkcija per eismo įvykį buvo ne būti transporto priemone, bet, kaip darbinei mašinai, generuoti funkcijai būtiną traukiamąją galią; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3e)

transporto priemonės naudojimas eisme turėtų apimti transporto priemonės eksploatavimą važiuojant viešais ir privačiais keliais. Tai galėtų apimti visą važiuojamąją kelio dalį, automobilių stovėjimo aikšteles arba kitas joms prilygstančias teritorijas privačioje valdoje, kuri yra prieinama plačiajai visuomenei. Transporto priemonės naudojimas uždaroje teritorijoje, kuri nėra prieinama plačiajai visuomenei, neturėtų būti laikomas transporto priemonės naudojimu eisme. Vis dėlto, kai kurioje nors vietoje transporto priemonė naudojama eisme ir todėl turi būti apdrausta privalomuoju draudimu, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad transporto priemonė būtų apdrausta draudimo liudijimu, kuris sutarties galiojimo laikotarpiu apima galimas nukentėjusiąsias šalis, nepriklausomai nuo to, ar per eismo įvykį transporto priemonė naudojama eisme ar ne, išskyrus atvejus, kai transporto priemonė naudojama sporto renginyje. Valstybėms narėms reikėtų suteikti galimybę apriboti šį su eismu nesusijusį draudimą, kai pagrįstai negalima tikėtis atsakomybės, pavyzdžiui, tokiu atveju, kai į eismo įvykį patenka traktorius, kurio pagrindinė funkcija per eismo įvykį buvo ne būti transporto priemone, bet, kaip darbinei mašinai, generuoti funkcijai būtiną traukiamąją galią;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 f konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3f) | iš Direktyvos 2009/103/EB taikymo srities tikslinga išbraukti visas transporto priemones, kurios nenaudojamos eisme. Be to, valstybės narės neturėtų reikalauti apdrausti transporto priemonių, kurios yra laikinai arba visam laikui išregistruotos dėl to, kad jų negalima naudoti kaip transporto priemonių, kadangi jos, pavyzdžiui, yra muziejuje, vykdoma jų restauracija arba jos ilgą laiką nenaudojamos dėl kitų priežasčių, pavyzdžiui, naudojamos tik sezono metu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3f)

iš Direktyvos 2009/103/EB taikymo srities tikslinga išbraukti visas transporto priemones, kurios nenaudojamos eisme. Be to, valstybės narės neturėtų reikalauti apdrausti transporto priemonių, kurios yra laikinai arba visam laikui išregistruotos dėl to, kad jų negalima naudoti kaip transporto priemonių, kadangi jos, pavyzdžiui, yra muziejuje, vykdoma jų restauracija arba jos ilgą laiką nenaudojamos dėl kitų priežasčių, pavyzdžiui, naudojamos tik sezono metu;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | valstybės narės šiuo metu
  neturėtų tikrinti
  transporto priemonių, kurių įprastinė buvimo vieta yra kitos valstybės narės teritorijoje, ir transporto priemonių, kurių įprastinė buvimo vieta yra trečiojoje valstybėje, tačiau kuriomis atvykstama iš kitos valstybės narės teritorijos, draudimo dokumentų. Tačiau naujos technologijos leidžia patikrinti transporto priemonių draudimą jų nestabdant, taigi netrukdant laisvam asmenų judėjimui. Todėl derėtų leisti tikrinti transporto priemonių draudimą tik jei tokie patikrinimai yra nediskriminaciniai, būtini ir proporcingi, sudaro bendros patikrų sistemos šalies teritorijoje
  dalį
  ir nereikalauja sustabdyti transporto priemonės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

valstybės narės šiuo metu
  neturėtų tikrinti
  transporto priemonių, kurių įprastinė buvimo vieta yra kitos valstybės narės teritorijoje, ir transporto priemonių, kurių įprastinė buvimo vieta yra trečiojoje valstybėje, tačiau kuriomis atvykstama iš kitos valstybės narės teritorijos, draudimo dokumentų. Tačiau naujos technologijos leidžia patikrinti transporto priemonių draudimą jų nestabdant, taigi netrukdant laisvam asmenų judėjimui. Todėl derėtų leisti tikrinti transporto priemonių draudimą tik jei tokie patikrinimai yra nediskriminaciniai, būtini ir proporcingi, sudaro bendros patikrų sistemos šalies teritorijoje
  dalį
  ir nereikalauja sustabdyti transporto priemonės;

| (4) | valstybės narės šiuo metu
  netikrina
  transporto priemonių, kurių įprastinė buvimo vieta yra kitos valstybės narės teritorijoje, ir transporto priemonių, kurių įprastinė buvimo vieta yra trečiojoje valstybėje, tačiau kuriomis atvykstama iš kitos valstybės narės teritorijos, draudimo dokumentų. Tačiau naujos technologijos
  , kaip antai automatinio automobilio registracijos numerio identifikavimo technologija,
  leidžia
  diskretiškai
  patikrinti transporto priemonių draudimą jų nestabdant, taigi netrukdant laisvam asmenų judėjimui. Todėl derėtų leisti tikrinti transporto priemonių draudimą tik jei tokie patikrinimai yra nediskriminaciniai, būtini ir proporcingi, sudaro bendros patikrų sistemos šalies teritorijoje
  , kurioje tikrinamos
  ir
  patikrinimą vykdančios valstybės narės teritorijoje esančios transporto priemonės,
  nereikalauja sustabdyti transporto priemonės
  ir yra atliekami visapusiškai laikantis teisių, laisvių ir teisėtų susijusio asmens interesų
  ; |
| --- | --- |

(4)

valstybės narės šiuo metu
  netikrina
  transporto priemonių, kurių įprastinė buvimo vieta yra kitos valstybės narės teritorijoje, ir transporto priemonių, kurių įprastinė buvimo vieta yra trečiojoje valstybėje, tačiau kuriomis atvykstama iš kitos valstybės narės teritorijos, draudimo dokumentų. Tačiau naujos technologijos
  , kaip antai automatinio automobilio registracijos numerio identifikavimo technologija,
  leidžia
  diskretiškai
  patikrinti transporto priemonių draudimą jų nestabdant, taigi netrukdant laisvam asmenų judėjimui. Todėl derėtų leisti tikrinti transporto priemonių draudimą tik jei tokie patikrinimai yra nediskriminaciniai, būtini ir proporcingi, sudaro bendros patikrų sistemos šalies teritorijoje
  , kurioje tikrinamos
  ir
  patikrinimą vykdančios valstybės narės teritorijoje esančios transporto priemonės,
  nereikalauja sustabdyti transporto priemonės
  ir yra atliekami visapusiškai laikantis teisių, laisvių ir teisėtų susijusio asmens interesų
  ;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | siekiant užtikrinti tokios sistemos veikimą, valstybės narės turėtų keistis informacija, kad būtų galima patikrinti, ar motorinė transporto priemonė apdrausta, net jeigu ji registruota kitoje valstybėje narėje. Šis EUCARIS sistema (Europos transporto priemonių ir vairuotojo pažymėjimų informacinė sistema) pagrįstas keitimasis informacija turėtų vykti nediskriminuojant, nes visoms transporto priemonėms turėtų būti taikoma tokia pati patikra. Šia direktyva nustatyti pakeitimai viešojo administravimo institucijoms turės ribotą poveikį, nes ši keitimosi sistema jau veikia ir naudojama aiškinantis eismo taisyklių pažeidimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

siekiant užtikrinti tokios sistemos veikimą, valstybės narės turėtų keistis informacija, kad būtų galima patikrinti, ar motorinė transporto priemonė apdrausta, net jeigu ji registruota kitoje valstybėje narėje. Šis EUCARIS sistema (Europos transporto priemonių ir vairuotojo pažymėjimų informacinė sistema) pagrįstas keitimasis informacija turėtų vykti nediskriminuojant, nes visoms transporto priemonėms turėtų būti taikoma tokia pati patikra. Šia direktyva nustatyti pakeitimai viešojo administravimo institucijoms turės ribotą poveikį, nes ši keitimosi sistema jau veikia ir naudojama aiškinantis eismo taisyklių pažeidimus;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4b) | vairavimas neapsidraudus, t. y. transporto priemonės naudojimas neturint privalomojo vairuotojų civilinės atsakomybės draudimo, yra vis didėjanti problema Sąjungoje. Apskaičiuota, kad dėl vairavimo neapsidraudus 2011 m. žalos atlyginimo išlaidos visoje Sąjungoje sudarė 870 mln. EUR. Reikėtų pabrėžti, kad vairavimas neapsidraudus turi neigiamos įtakos įvairioms suinteresuotosioms šalims, įskaitant eismo įvykiuose nukentėjusius asmenis, draudikus, garantijų fondus ir motorinių transporto priemonių draudėjus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4b)

vairavimas neapsidraudus, t. y. transporto priemonės naudojimas neturint privalomojo vairuotojų civilinės atsakomybės draudimo, yra vis didėjanti problema Sąjungoje. Apskaičiuota, kad dėl vairavimo neapsidraudus 2011 m. žalos atlyginimo išlaidos visoje Sąjungoje sudarė 870 mln. EUR. Reikėtų pabrėžti, kad vairavimas neapsidraudus turi neigiamos įtakos įvairioms suinteresuotosioms šalims, įskaitant eismo įvykiuose nukentėjusius asmenis, draudikus, garantijų fondus ir motorinių transporto priemonių draudėjus;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | laikydamosi tų principų valstybės narės neturėtų saugoti duomenų ilgiau, negu reikia siekiant patikrinti, ar transporto priemonė turi galiojančią draudimo apsaugą. Nustačius, kad transporto priemonė apdrausta, visi su patikra susiję duomenys turėtų būti ištrinti. Kai patikros sistemoje nepavyksta nustatyti, ar transporto priemonė yra apdrausta, tie duomenys turėtų būti saugomi ne ilgiau kaip 30 dienų arba kol įrodoma, kad transporto priemonė turi galiojančią draudimo apsaugą, atsižvelgiant į tai, kuris laikotarpis yra trumpesnis. Pagrįsta reikalauti, kad transporto priemonių, kurios, kaip nustatyta, neturi galiojančios draudimo apsaugos, duomenys būtų saugomi tol, kol baigsis visi administraciniai ar teisminiai procesai ir transporto priemonė įgis galiojančią draudimo apsaugą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

laikydamosi tų principų valstybės narės neturėtų saugoti duomenų ilgiau, negu reikia siekiant patikrinti, ar transporto priemonė turi galiojančią draudimo apsaugą. Nustačius, kad transporto priemonė apdrausta, visi su patikra susiję duomenys turėtų būti ištrinti. Kai patikros sistemoje nepavyksta nustatyti, ar transporto priemonė yra apdrausta, tie duomenys turėtų būti saugomi ne ilgiau kaip 30 dienų arba kol įrodoma, kad transporto priemonė turi galiojančią draudimo apsaugą, atsižvelgiant į tai, kuris laikotarpis yra trumpesnis. Pagrįsta reikalauti, kad transporto priemonių, kurios, kaip nustatyta, neturi galiojančios draudimo apsaugos, duomenys būtų saugomi tol, kol baigsis visi administraciniai ar teisminiai procesai ir transporto priemonė įgis galiojančią draudimo apsaugą;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | kad eismo
  įvykiuose
  nukentėjusių
  asmenų
  apsauga būtų veiksminga, reikia, kad
  tiems nukentėjusiems asmenims
  visada būtų
  atlyginta
  už
  jiems
  arba jų turtui padarytą žalą, nepriklausomai nuo to, ar atsakingos šalies draudimo įmonė yra moki, ar ne. Todėl valstybės narės turėtų įsteigti arba paskirti įstaigą, kuri išmokėtų pradinę kompensaciją jos teritorijoje nuolat gyvenančioms nekentėjusioms šalims ir kuri turėtų teisę susigrąžinti tą kompensaciją iš atsakingosios šalies transporto priemonės draudimo liudijimą išdavusios draudimo įmonės įsisteigimo valstybės narės tuo tikslu įsteigtos arba paskirtos įstaigos. Tačiau siekiant išvengti kelių reikalavimų pateikimo vienu metu, eismo įvykiuose nukentėjusiems asmenims turėtų būti neleidžiama pateikti reikalavimo atlyginti žalą tai įstaigai, jei jie jau yra pateikę reikalavimą
  arba ėmęsi teisinių veiksmų prieš atitinkamą draudimo įmonę
  ir tas reikalavimas vis dar nagrinėjamas
  arba teisiniai veiksmai tebevykdomi
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

kad eismo
  įvykiuose
  nukentėjusių
  asmenų
  apsauga būtų veiksminga, reikia, kad
  tiems nukentėjusiems asmenims
  visada būtų
  atlyginta
  už
  jiems
  arba jų turtui padarytą žalą, nepriklausomai nuo to, ar atsakingos šalies draudimo įmonė yra moki, ar ne. Todėl valstybės narės turėtų įsteigti arba paskirti įstaigą, kuri išmokėtų pradinę kompensaciją jos teritorijoje nuolat gyvenančioms nekentėjusioms šalims ir kuri turėtų teisę susigrąžinti tą kompensaciją iš atsakingosios šalies transporto priemonės draudimo liudijimą išdavusios draudimo įmonės įsisteigimo valstybės narės tuo tikslu įsteigtos arba paskirtos įstaigos. Tačiau siekiant išvengti kelių reikalavimų pateikimo vienu metu, eismo įvykiuose nukentėjusiems asmenims turėtų būti neleidžiama pateikti reikalavimo atlyginti žalą tai įstaigai, jei jie jau yra pateikę reikalavimą
  arba ėmęsi teisinių veiksmų prieš atitinkamą draudimo įmonę
  ir tas reikalavimas vis dar nagrinėjamas
  arba teisiniai veiksmai tebevykdomi
  ;

| (7) | kad
  dėl
  eismo
  įvykių
  nukentėjusių
  šalių
  apsauga būtų veiksminga, reikia, kad
  toms nukentėjusioms šalims
  visada būtų
  atlygintos nustatytos sumos
  už
  joms
  arba jų turtui padarytą žalą, nepriklausomai nuo to, ar atsakingos šalies draudimo įmonė yra moki, ar ne. Todėl valstybės narės turėtų įsteigti arba paskirti įstaigą, kuri
  nedelsdama
  išmokėtų pradinę kompensaciją
  bent iki Direktyvos 2009/103/EB 9 straipsnio 1 dalyje nurodytų privalomojo draudimo ribų arba valstybių narių nustatytų garantijų ribų, jeigu jos yra didesnės
  jos teritorijoje nuolat gyvenančioms nekentėjusioms šalims ir kuri turėtų teisę susigrąžinti tą kompensaciją iš atsakingosios šalies transporto priemonės draudimo liudijimą išdavusios draudimo įmonės įsisteigimo valstybės narės tuo tikslu įsteigtos arba paskirtos įstaigos. Tačiau siekiant išvengti kelių reikalavimų pateikimo vienu metu, eismo įvykiuose nukentėjusiems asmenims turėtų būti neleidžiama pateikti reikalavimo atlyginti žalą tai įstaigai, jei jie jau yra pateikę reikalavimą ir tas reikalavimas vis dar nagrinėjamas; |
| --- | --- |

(7)

kad
  dėl
  eismo
  įvykių
  nukentėjusių
  šalių
  apsauga būtų veiksminga, reikia, kad
  toms nukentėjusioms šalims
  visada būtų
  atlygintos nustatytos sumos
  už
  joms
  arba jų turtui padarytą žalą, nepriklausomai nuo to, ar atsakingos šalies draudimo įmonė yra moki, ar ne. Todėl valstybės narės turėtų įsteigti arba paskirti įstaigą, kuri
  nedelsdama
  išmokėtų pradinę kompensaciją
  bent iki Direktyvos 2009/103/EB 9 straipsnio 1 dalyje nurodytų privalomojo draudimo ribų arba valstybių narių nustatytų garantijų ribų, jeigu jos yra didesnės
  jos teritorijoje nuolat gyvenančioms nekentėjusioms šalims ir kuri turėtų teisę susigrąžinti tą kompensaciją iš atsakingosios šalies transporto priemonės draudimo liudijimą išdavusios draudimo įmonės įsisteigimo valstybės narės tuo tikslu įsteigtos arba paskirtos įstaigos. Tačiau siekiant išvengti kelių reikalavimų pateikimo vienu metu, eismo įvykiuose nukentėjusiems asmenims turėtų būti neleidžiama pateikti reikalavimo atlyginti žalą tai įstaigai, jei jie jau yra pateikę reikalavimą ir tas reikalavimas vis dar nagrinėjamas;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | draudėjų, kurie siekia sudaryti naujas draudimo sutartis su draudimo įmonėmis, draudžiamųjų įvykių pažymų autentiškumas turėtų būti lengvai nustatomas, siekiant palengvinti tokių draudžiamųjų įvykių pažymų pripažinimą išduodant naują draudimo liudijimą. Siekiant supaprastinti draudžiamųjų įvykių pažymų patikrinimą ir autentiškumo nustatymą, svarbu, kad tokių pažymų turinys ir formatas būtų vienodi visose valstybėse narėse. Be to, draudimo įmonės, kurios nustatydamos transporto priemonių draudimo įmokas atsižvelgia į draudžiamųjų įvykių pažymas, neturėtų diskriminuoti pagal pilietybę ar pagal ankstesnę draudėjo gyvenamosios vietos valstybę narę. Kad valstybės narės galėtų patikrinti, kaip draudimo įmonės elgiasi su draudžiamųjų įvykių pažymomis, draudimo įmonės turėtų viešai skelbti savo draudžiamųjų įvykių pažymų naudojimo apskaičiuojant įmokas politiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

draudėjų, kurie siekia sudaryti naujas draudimo sutartis su draudimo įmonėmis, draudžiamųjų įvykių pažymų autentiškumas turėtų būti lengvai nustatomas, siekiant palengvinti tokių draudžiamųjų įvykių pažymų pripažinimą išduodant naują draudimo liudijimą. Siekiant supaprastinti draudžiamųjų įvykių pažymų patikrinimą ir autentiškumo nustatymą, svarbu, kad tokių pažymų turinys ir formatas būtų vienodi visose valstybėse narėse. Be to, draudimo įmonės, kurios nustatydamos transporto priemonių draudimo įmokas atsižvelgia į draudžiamųjų įvykių pažymas, neturėtų diskriminuoti pagal pilietybę ar pagal ankstesnę draudėjo gyvenamosios vietos valstybę narę. Kad valstybės narės galėtų patikrinti, kaip draudimo įmonės elgiasi su draudžiamųjų įvykių pažymomis, draudimo įmonės turėtų viešai skelbti savo draudžiamųjų įvykių pažymų naudojimo apskaičiuojant įmokas politiką;

| (8) | draudėjų, kurie siekia sudaryti naujas draudimo sutartis su draudimo įmonėmis, draudžiamųjų įvykių pažymų autentiškumas turėtų būti lengvai nustatomas, siekiant palengvinti tokių draudžiamųjų įvykių pažymų pripažinimą išduodant naują draudimo liudijimą. Siekiant supaprastinti draudžiamųjų įvykių pažymų patikrinimą ir autentiškumo nustatymą, svarbu, kad tokių pažymų turinys ir formatas būtų vienodi visose valstybėse narėse. Be to, draudimo įmonės, kurios nustatydamos transporto priemonių draudimo įmokas atsižvelgia į draudžiamųjų įvykių pažymas, neturėtų diskriminuoti pagal pilietybę ar pagal ankstesnę draudėjo gyvenamosios vietos valstybę narę.
  Taip pat draudimo įmonės turėtų kitoje valstybėje išduotą pažymą laikyti lygiaverte savo šalies pažymai ir taikyti visas nuolaidas, kurias gali gauti kitais aspektais tapatus potencialus klientas ir kurių reikalaujama valstybės narės nacionalinės teisės aktais. Valstybėms narėms turėtų būti palikta galimybė priimti nacionalinės teisės aktus dėl bonus-malus sistemų, nes tokios sistemos savo pobūdžiu yra nacionalinės, neturinčios jokio tarpvalstybinio aspekto, todėl, laikantis subsidiarumo principo, sprendimus dėl šių sistemų turėtų toliau priimti valstybės narės.
  Kad valstybės narės galėtų patikrinti, kaip draudimo įmonės elgiasi su draudžiamųjų įvykių pažymomis, draudimo įmonės turėtų viešai skelbti savo draudžiamųjų įvykių pažymų naudojimo apskaičiuojant įmokas politiką; |
| --- | --- |

(8)

draudėjų, kurie siekia sudaryti naujas draudimo sutartis su draudimo įmonėmis, draudžiamųjų įvykių pažymų autentiškumas turėtų būti lengvai nustatomas, siekiant palengvinti tokių draudžiamųjų įvykių pažymų pripažinimą išduodant naują draudimo liudijimą. Siekiant supaprastinti draudžiamųjų įvykių pažymų patikrinimą ir autentiškumo nustatymą, svarbu, kad tokių pažymų turinys ir formatas būtų vienodi visose valstybėse narėse. Be to, draudimo įmonės, kurios nustatydamos transporto priemonių draudimo įmokas atsižvelgia į draudžiamųjų įvykių pažymas, neturėtų diskriminuoti pagal pilietybę ar pagal ankstesnę draudėjo gyvenamosios vietos valstybę narę.
  Taip pat draudimo įmonės turėtų kitoje valstybėje išduotą pažymą laikyti lygiaverte savo šalies pažymai ir taikyti visas nuolaidas, kurias gali gauti kitais aspektais tapatus potencialus klientas ir kurių reikalaujama valstybės narės nacionalinės teisės aktais. Valstybėms narėms turėtų būti palikta galimybė priimti nacionalinės teisės aktus dėl bonus-malus sistemų, nes tokios sistemos savo pobūdžiu yra nacionalinės, neturinčios jokio tarpvalstybinio aspekto, todėl, laikantis subsidiarumo principo, sprendimus dėl šių sistemų turėtų toliau priimti valstybės narės.
  Kad valstybės narės galėtų patikrinti, kaip draudimo įmonės elgiasi su draudžiamųjų įvykių pažymomis, draudimo įmonės turėtų viešai skelbti savo draudžiamųjų įvykių pažymų naudojimo apskaičiuojant įmokas politiką;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su draudžiamųjų įvykių pažymų turiniu ir forma. Tais įgyvendinimo įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011

   (20)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su draudžiamųjų įvykių pažymų turiniu ir forma. Tais įgyvendinimo įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011

   (20)

  ;

Išbraukta.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | siekdamos, kad būtų pasiektas geriausias rezultatas naudojant draudžiamųjų įvykių pažymas apskaičiuojant įmokas, valstybės narės turėtų skatinti draudimo įmones dalyvauti taikant skaidrias kainų palyginimo priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

siekdamos, kad būtų pasiektas geriausias rezultatas naudojant draudžiamųjų įvykių pažymas apskaičiuojant įmokas, valstybės narės turėtų skatinti draudimo įmones dalyvauti taikant skaidrias kainų palyginimo priemones;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | siekiant
  užtikrinti, kad mažiausios sumos atitiktų kintančią ekonominę tikrovę (ir laikui bėgant nenuvertėtų), Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti teisės aktus, kuriais būtų atnaujintos tos mažiausios
  vairuotojų civilinės atsakomybės draudimo
  sumos, kad jos atitiktų kintančią ekonominę padėtį, taip pat nustatyti įstaigų, įsteigtų žalai atlyginti arba įgaliotų atlyginti žalą pagal 10a straipsnį, procedūrines užduotis ir pareigas, susijusias su kompensacija. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

siekiant
  užtikrinti, kad mažiausios sumos atitiktų kintančią ekonominę tikrovę (ir laikui bėgant nenuvertėtų), Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti teisės aktus, kuriais būtų atnaujintos tos mažiausios
  vairuotojų civilinės atsakomybės draudimo
  sumos, kad jos atitiktų kintančią ekonominę padėtį, taip pat nustatyti įstaigų, įsteigtų žalai atlyginti arba įgaliotų atlyginti žalą pagal 10a straipsnį, procedūrines užduotis ir pareigas, susijusias su kompensacija. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (10) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai nustatyti draudžiamųjų įvykių pažymų turinį ir formą. Siekiant
  užtikrinti, kad mažiausios
  vairuotojų civilinės atsakomybės draudimo
  sumos atitiktų kintančią ekonominę tikrovę (ir laikui bėgant nenuvertėtų), Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti teisės aktus, kuriais būtų atnaujintos tos mažiausios sumos, kad jos atitiktų kintančią ekonominę padėtį, taip pat nustatyti įstaigų, įsteigtų žalai atlyginti arba įgaliotų atlyginti žalą pagal
  Direktyvos 2009/103/EB
  10a straipsnį, procedūrines užduotis ir pareigas, susijusias su kompensacija. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (1a) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(10)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai nustatyti draudžiamųjų įvykių pažymų turinį ir formą. Siekiant
  užtikrinti, kad mažiausios
  vairuotojų civilinės atsakomybės draudimo
  sumos atitiktų kintančią ekonominę tikrovę (ir laikui bėgant nenuvertėtų), Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti teisės aktus, kuriais būtų atnaujintos tos mažiausios sumos, kad jos atitiktų kintančią ekonominę padėtį, taip pat nustatyti įstaigų, įsteigtų žalai atlyginti arba įgaliotų atlyginti žalą pagal
  Direktyvos 2009/103/EB
  10a straipsnį, procedūrines užduotis ir pareigas, susijusias su kompensacija. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (1a) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | vertindama direktyvos veikimą Europos Komisija turėtų stebėti direktyvos taikymą, atsižvelgdama į 
  nukentėjusių asmenų
  skaičių, dėl mokėjimo vėlavimo, susijusio su tarpvalstybinėmis nemokumo bylomis, nepatenkintų reikalavimų skaičių, mažiausias draudimo sumas valstybėse narėse, reikalavimų dėl vairavimo neapsidraudus, susijusių su tarpvalstybiniu eismu, sumą ir su draudžiamųjų įvykių pažymomis susijusių skundų skaičių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

vertindama direktyvos veikimą Europos Komisija turėtų stebėti direktyvos taikymą, atsižvelgdama į 
  nukentėjusių asmenų
  skaičių, dėl mokėjimo vėlavimo, susijusio su tarpvalstybinėmis nemokumo bylomis, nepatenkintų reikalavimų skaičių, mažiausias draudimo sumas valstybėse narėse, reikalavimų dėl vairavimo neapsidraudus, susijusių su tarpvalstybiniu eismu, sumą ir su draudžiamųjų įvykių pažymomis susijusių skundų skaičių;

| (11) | vertindama Direktyvos
  2009/103/EB
  veikimą Europos Komisija turėtų stebėti
  tos
  direktyvos taikymą, atsižvelgdama į 
  nukentėjusiųjų šalių
  skaičių, dėl mokėjimo vėlavimo, susijusio su tarpvalstybinėmis nemokumo bylomis, nepatenkintų reikalavimų skaičių, mažiausias draudimo sumas valstybėse narėse, reikalavimų dėl vairavimo neapsidraudus, susijusių su tarpvalstybiniu eismu, sumą ir su draudžiamųjų įvykių pažymomis susijusių skundų skaičių
  . Komisija taip pat turėtų stebėti ir persvarstyti Direktyvą 2009/103/EB, atsižvelgdama į technologinę plėtrą, įskaitant platesnį autonominių ir pusiau autonominių transporto priemonių naudojimą, siekdama užtikrinti, kad direktyva ir toliau atitiktų savo paskirtį – apsaugoti galimas nukentėjusiąsias šalis nuo eismo įvykių, kuriuose dalyvauja motorinės transporto priemonės. Joje taip pat turėtų būti analizuojama greitųjų lengvųjų transporto priemonių atsakomybės sistema ir galimas visos Sąjungos sprendimas dėl bonus-malus sistemos; |
| --- | --- |

(11)

vertindama Direktyvos
  2009/103/EB
  veikimą Europos Komisija turėtų stebėti
  tos
  direktyvos taikymą, atsižvelgdama į 
  nukentėjusiųjų šalių
  skaičių, dėl mokėjimo vėlavimo, susijusio su tarpvalstybinėmis nemokumo bylomis, nepatenkintų reikalavimų skaičių, mažiausias draudimo sumas valstybėse narėse, reikalavimų dėl vairavimo neapsidraudus, susijusių su tarpvalstybiniu eismu, sumą ir su draudžiamųjų įvykių pažymomis susijusių skundų skaičių
  . Komisija taip pat turėtų stebėti ir persvarstyti Direktyvą 2009/103/EB, atsižvelgdama į technologinę plėtrą, įskaitant platesnį autonominių ir pusiau autonominių transporto priemonių naudojimą, siekdama užtikrinti, kad direktyva ir toliau atitiktų savo paskirtį – apsaugoti galimas nukentėjusiąsias šalis nuo eismo įvykių, kuriuose dalyvauja motorinės transporto priemonės. Joje taip pat turėtų būti analizuojama greitųjų lengvųjų transporto priemonių atsakomybės sistema ir galimas visos Sąjungos sprendimas dėl bonus-malus sistemos;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | kadangi šios direktyvos tikslų, visų pirma užtikrinti vienodą minimalią eismo įvykiuose nukentėjusių
  asmenų
  apsaugą visoje Sąjungoje
  ir
  užtikrinti
  nukentėjusių asmenų
  apsaugą draudimo įmonių nemokumo atveju, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jų poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

kadangi šios direktyvos tikslų, visų pirma užtikrinti vienodą minimalią eismo įvykiuose nukentėjusių
  asmenų
  apsaugą visoje Sąjungoje
  ir
  užtikrinti
  nukentėjusių asmenų
  apsaugą draudimo įmonių nemokumo atveju, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jų poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (12) | kadangi šios direktyvos tikslų, visų pirma užtikrinti vienodą minimalią eismo įvykiuose nukentėjusių
  šalių
  apsaugą visoje Sąjungoje, užtikrinti
  jų
  apsaugą draudimo įmonių nemokumo atveju
  ir užtikrinti vienodą požiūrį, kai draudikai nustato draudžiamųjų įvykių pažymų, pateiktų potencialių draudėjų, kurie kerta vidines Sąjungos sienas, autentiškumą
  , valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jų poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(12)

kadangi šios direktyvos tikslų, visų pirma užtikrinti vienodą minimalią eismo įvykiuose nukentėjusių
  šalių
  apsaugą visoje Sąjungoje, užtikrinti
  jų
  apsaugą draudimo įmonių nemokumo atveju
  ir užtikrinti vienodą požiūrį, kai draudikai nustato draudžiamųjų įvykių pažymų, pateiktų potencialių draudėjų, kurie kerta vidines Sąjungos sienas, autentiškumą
  , valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jų poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | siekdamos skatinti nuoseklų metodą dėl eismo įvykiuose nukentėjusių šalių tais atvejais, kai motorinė transporto priemonė naudojama kaip ginklas siekiant įvykdyti smurtinį nusikaltimą arba teroro aktą, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų žalos atlyginimo įstaiga, kuri įsteigta arba kuriai suteiktas leidimas pagal Direktyvos 2009/103/EB 10 straipsnį, tvarkytų visus ieškinius, pateiktus dėl tokio nusikaltimo ar akto; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

siekdamos skatinti nuoseklų metodą dėl eismo įvykiuose nukentėjusių šalių tais atvejais, kai motorinė transporto priemonė naudojama kaip ginklas siekiant įvykdyti smurtinį nusikaltimą arba teroro aktą, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų žalos atlyginimo įstaiga, kuri įsteigta arba kuriai suteiktas leidimas pagal Direktyvos 2009/103/EB 10 straipsnį, tvarkytų visus ieškinius, pateiktus dėl tokio nusikaltimo ar akto;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos - 1 punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1) | Visoje direktyvoje žodžiai „nukentėjęs asmuo“ pakeičiamas žodžiais „nukentėjusioji šalis“, o žodžiai „nukentėjusieji asmenys“ pakeičiami žodžiais „nukentėjusiosios šalys“. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

-1)

(Tiksli galutinė posakio „nukentėjusioji šalis“ forma turėtų būti sudaryta kiekvienu atveju atskirai, laikantis gramatikos taisyklių, taigi priėmus šį pakeitimą iš dalies keičiamoje direktyvoje atsirastų daugiau atitinkamų pakeitimų.)

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

Direktyva 2009/103/EB

1 straipsnio 1 pastraipos 1a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1a. | transporto priemonės naudojimas – transporto priemonės
  , paprastai skirtos naudoti kaip transporto priemonė, naudojimas
  ,
  atitinkantis įprastą tos
  transporto priemonės funkciją, nepriklausomai nuo jos charakteristikų ir vietovės, kurioje naudojama, ir nuo to, ar ji stovi vietoje, ar juda; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1a.

transporto priemonės naudojimas – transporto priemonės
  , paprastai skirtos naudoti kaip transporto priemonė, naudojimas
  ,
  atitinkantis įprastą tos
  transporto priemonės funkciją, nepriklausomai nuo jos charakteristikų ir vietovės, kurioje naudojama, ir nuo to, ar ji stovi vietoje, ar juda;

| 1a. | transporto priemonės naudojimas – transporto priemonės
  naudojimas eisme, eismo įvykio metu atitinkantis jos
  ,
  kaip motorinės
  transporto priemonės, funkciją, nepriklausomai nuo jos charakteristikų ir vietovės, kurioje naudojama, ir nuo to, ar ji stovi vietoje, ar juda; |
| --- | --- |

1a.

transporto priemonės naudojimas – transporto priemonės
  naudojimas eisme, eismo įvykio metu atitinkantis jos
  ,
  kaip motorinės
  transporto priemonės, funkciją, nepriklausomai nuo jos charakteristikų ir vietovės, kurioje naudojama, ir nuo to, ar ji stovi vietoje, ar juda;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 1 a punktas (naujas)

Direktyva 2009/103/EB

2 straipsnio 1 a ir 1 b dalys (naujos)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a) | 2 straipsnis papildomas šiomis dalimis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1a)

„Ši direktyva taikoma tik transporto priemonėms, kurioms taikomas Reglamentas (ES) 2018/858

   (*)

  , Reglamentas (ES) Nr. 167/2013

   (**)

  arba Reglamentas (ES) Nr. 168/2013

   (***)

  .

Ši direktyva netaikoma transporto priemonėms, kurios skirtos naudoti tik sporto varžybų dalyviams arba susijusiai sportinei veiklai uždarame plote.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 1 b punktas (naujas)

Direktyva 2009/103/EB

3 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b) | 3 straipsnis papildomas šia pastraipa: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1b)

„Valstybės narės užtikrina, kad, kai pagal 1 dalį reikalaujama, kad transporto priemonė būtų apdrausta, draudimas taip pat galiotų eismo įvykiams ir per juos nukentėjusioms šalims, įvykusiems:

| a) | transporto priemonei esant eisme, bet naudojamai ne pagal savo pirminę funkciją; taip pat |
| --- | --- |

a)

transporto priemonei esant eisme, bet naudojamai ne pagal savo pirminę funkciją; taip pat

| b) | naudojant transporto priemonę ne eisme. |
| --- | --- |

b)

naudojant transporto priemonę ne eisme.

Valstybės narės gali nustatyti draudimo apsaugos apribojimus, kai transporto priemonė naudojama ne eisme, kaip nurodyta 5 dalies b punkte. Ši nuostata taikoma kaip išimtis ir tik prireikus, kai valstybės narės mano, kad toks atsakomybės draudimas viršytų tai, ko būtų galima pagrįstai tikėtis iš motorinės transporto priemonės draudimo. Ši nuostata negali būti taikoma siekiant apeiti šioje direktyvoje nustatytus principus ir taisykles.“

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Direktyva 2009/103/EB

4 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tačiau jos gali atlikti tokius draudimo patikrinimus, jeigu jie yra nediskriminuojantys, būtini ir proporcingi siekiamam tikslui ir | Tačiau jos gali atlikti tokius draudimo patikrinimus, jeigu jie yra nediskriminuojantys, būtini ir proporcingi siekiamam tikslui
  , juos vykdant paisoma susijusių asmenų teisių, laisvių
  ir
  teisėtų interesų, taip pat |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Tačiau jos gali atlikti tokius draudimo patikrinimus, jeigu jie yra nediskriminuojantys, būtini ir proporcingi siekiamam tikslui ir

Tačiau jos gali atlikti tokius draudimo patikrinimus, jeigu jie yra nediskriminuojantys, būtini ir proporcingi siekiamam tikslui
  , juos vykdant paisoma susijusių asmenų teisių, laisvių
  ir
  teisėtų interesų, taip pat

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Direktyva 2009/103/EB

4 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | yra bendros patikrinimų sistemos šalies teritorijoje dalis ir nereikalauja sustabdyti transporto priemonės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

yra bendros patikrinimų sistemos šalies teritorijoje dalis ir nereikalauja sustabdyti transporto priemonės.

| b) | yra bendros patikrinimų
  , kurie vykdomi ir paprastai patikrinimą vykdančios atitinkamos valstybės narės teritorijoje esančių transporto priemonių atžvilgiu,
  sistemos šalies teritorijoje dalis ir nereikalauja sustabdyti transporto priemonės. |
| --- | --- |

b)

yra bendros patikrinimų
  , kurie vykdomi ir paprastai patikrinimą vykdančios atitinkamos valstybės narės teritorijoje esančių transporto priemonių atžvilgiu,
  sistemos šalies teritorijoje dalis ir nereikalauja sustabdyti transporto priemonės.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Direktyva 2009/103/EB

4 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Draudimo patikrų, numatytų 1 dalyje, tikslais valstybė narė kitoms valstybėms narėms suteikia galimybę gauti šiuos nacionalinius transporto priemonių registracijos duomenis su įgaliojimais atlikti automatinę jų paiešką: |
| | a) | duomenis, ar transporto priemonė apdrausta privalomuoju draudimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1a.
     
  Draudimo patikrų, numatytų 1 dalyje, tikslais valstybė narė kitoms valstybėms narėms suteikia galimybę gauti šiuos nacionalinius transporto priemonių registracijos duomenis su įgaliojimais atlikti automatinę jų paiešką:

a)

a)

duomenis, ar transporto priemonė apdrausta privalomuoju draudimu;

duomenis, ar transporto priemonė apdrausta privalomuoju draudimu;

| b) | duomenis, susijusius su transporto priemonių savininkais arba valdytojais, kurie būtini jų civilinės atsakomybės draudimui pagal 3 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

b)

duomenis, susijusius su transporto priemonių savininkais arba valdytojais, kurie būtini jų civilinės atsakomybės draudimui pagal 3 straipsnį.

duomenis, susijusius su transporto priemonių savininkais arba valdytojais, kurie būtini jų civilinės atsakomybės draudimui pagal 3 straipsnį.

Galimybė susipažinti su šiais duomenimis turėtų būti suteikiama per valstybių narių nacionalines ryšių palaikymo institucijas, paskirtas pagal Direktyvos (ES) 2015/413

   (*1)

  4 straipsnio 2 dalį.

Galimybė susipažinti su šiais duomenimis turėtų būti suteikiama per valstybių narių nacionalines ryšių palaikymo institucijas, paskirtas pagal Direktyvos (ES) 2015/413

*1

4 straipsnio 2 dalį.

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Direktyva 2009/103/EB

4 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Vykdydama paiešką, atliekamą išsiunčiant prašymą, atsakomybės draudimo patikrą atliekanti valstybės narės nacionalinė ryšių palaikymo institucija naudoja visą registracijos numerį. Paieškos atliekamos laikantis Sprendimo 2008/616/TVR

   (*2)

  priedo 3 skyriuje nustatytų procedūrų. Draudimo patikrą atliekanti valstybė narė gautus duomenis naudoja tam, kad nustatytų, ar transporto priemonė apdrausta galiojančiu privalomuoju draudimu, kuriam taikomas šios direktyvos 3 straipsnis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b.
     
  Vykdydama paiešką, atliekamą išsiunčiant prašymą, atsakomybės draudimo patikrą atliekanti valstybės narės nacionalinė ryšių palaikymo institucija naudoja visą registracijos numerį. Paieškos atliekamos laikantis Sprendimo 2008/616/TVR

   (*2)

  priedo 3 skyriuje nustatytų procedūrų. Draudimo patikrą atliekanti valstybė narė gautus duomenis naudoja tam, kad nustatytų, ar transporto priemonė apdrausta galiojančiu privalomuoju draudimu, kuriam taikomas šios direktyvos 3 straipsnis.

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Direktyva 2009/103/EB

4 straipsnio 1 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Valstybės narės užtikrina perduodamų duomenų saugumą ir apsaugą, kiek galima naudodamos esamas programinės įrangos taikomąsias programas, pavyzdžiui, nurodytąją Sprendimo 2008/616/TVR 15 straipsnyje, ir pakeistas tų taikomųjų programų versijas, laikydamosi Sprendimo 2008/616/TVR priedo 3 skyriaus nuostatų. Naudojant pakeistas programinės įrangos taikomųjų programų versijas sudaromos sąlygos keistis internetu tiek tikralaikiais duomenimis, tiek duomenų paketais, t. y. vienu siuntimu perduoti daug prašymų ar atsakymų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1c.
     
  Valstybės narės užtikrina perduodamų duomenų saugumą ir apsaugą, kiek galima naudodamos esamas programinės įrangos taikomąsias programas, pavyzdžiui, nurodytąją Sprendimo 2008/616/TVR 15 straipsnyje, ir pakeistas tų taikomųjų programų versijas, laikydamosi Sprendimo 2008/616/TVR priedo 3 skyriaus nuostatų. Naudojant pakeistas programinės įrangos taikomųjų programų versijas sudaromos sąlygos keistis internetu tiek tikralaikiais duomenimis, tiek duomenų paketais, t. y. vienu siuntimu perduoti daug prašymų ar atsakymų.

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Direktyva 2009/103/EB

4 straipsnio 2 dalies 1 a, 1 b ir 1 c pastraipos (naujos)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės visų pirma nurodo konkretų tikslą ir atitinkamą teisinį pagrindą, laikosi susijusių saugumo reikalavimų ir būtinumo, proporcingumo bei tikslo ribojimo principų ir nustato proporcingą duomenų saugojimo laikotarpį. |
| | Pagal šį straipsnį tvarkomi asmens duomenys nėra saugomi ilgiau, nei tai būtina siekiant atlikti atsakomybės draudimo patikrą. Kai tik tie duomenys šiam tikslui nebereikalingi, jie yra visiškai ištrinami. Kai atlikus atsakomybės draudimo patikrą matyti, kad transporto priemonė apdrausta 3 straipsnyje numatytu privalomuoju atsakomybės draudimu, duomenų valdytojas nedelsdamas tuos duomenis ištrina. Kai pagal patikrą neįmanoma nustatyti, ar transporto priemonė apdrausta 3 straipsnyje numatytu privalomuoju atsakomybės draudimu, duomenys saugomi proporcingą laikotarpį, bet ne ilgiau kaip 30 dienų, arba kol nustatoma, kad atsakomybės draudimas egzistuoja, atsižvelgiant į tai, kuris laikotarpis yra trumpesnis. |
| | Kai valstybė narė nustato, kad transporto priemone keliaujama be 3 straipsnyje numatyto privalomojo draudimo, ji gali skirti nuobaudas, kurios numatytos pagal 27 straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės visų pirma nurodo konkretų tikslą ir atitinkamą teisinį pagrindą, laikosi susijusių saugumo reikalavimų ir būtinumo, proporcingumo bei tikslo ribojimo principų ir nustato proporcingą duomenų saugojimo laikotarpį.

Valstybės narės visų pirma nurodo konkretų tikslą ir atitinkamą teisinį pagrindą, laikosi susijusių saugumo reikalavimų ir būtinumo, proporcingumo bei tikslo ribojimo principų ir nustato proporcingą duomenų saugojimo laikotarpį.

Pagal šį straipsnį tvarkomi asmens duomenys nėra saugomi ilgiau, nei tai būtina siekiant atlikti atsakomybės draudimo patikrą. Kai tik tie duomenys šiam tikslui nebereikalingi, jie yra visiškai ištrinami. Kai atlikus atsakomybės draudimo patikrą matyti, kad transporto priemonė apdrausta 3 straipsnyje numatytu privalomuoju atsakomybės draudimu, duomenų valdytojas nedelsdamas tuos duomenis ištrina. Kai pagal patikrą neįmanoma nustatyti, ar transporto priemonė apdrausta 3 straipsnyje numatytu privalomuoju atsakomybės draudimu, duomenys saugomi proporcingą laikotarpį, bet ne ilgiau kaip 30 dienų, arba kol nustatoma, kad atsakomybės draudimas egzistuoja, atsižvelgiant į tai, kuris laikotarpis yra trumpesnis.

Pagal šį straipsnį tvarkomi asmens duomenys nėra saugomi ilgiau, nei tai būtina siekiant atlikti atsakomybės draudimo patikrą. Kai tik tie duomenys šiam tikslui nebereikalingi, jie yra visiškai ištrinami. Kai atlikus atsakomybės draudimo patikrą matyti, kad transporto priemonė apdrausta 3 straipsnyje numatytu privalomuoju atsakomybės draudimu, duomenų valdytojas nedelsdamas tuos duomenis ištrina. Kai pagal patikrą neįmanoma nustatyti, ar transporto priemonė apdrausta 3 straipsnyje numatytu privalomuoju atsakomybės draudimu, duomenys saugomi proporcingą laikotarpį, bet ne ilgiau kaip 30 dienų, arba kol nustatoma, kad atsakomybės draudimas egzistuoja, atsižvelgiant į tai, kuris laikotarpis yra trumpesnis.

Kai valstybė narė nustato, kad transporto priemone keliaujama be 3 straipsnyje numatyto privalomojo draudimo, ji gali skirti nuobaudas, kurios numatytos pagal 27 straipsnį.

Kai valstybė narė nustato, kad transporto priemone keliaujama be 3 straipsnyje numatyto privalomojo draudimo, ji gali skirti nuobaudas, kurios numatytos pagal 27 straipsnį.

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

Direktyva 2009/103/EB

9 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | žalos asmeniui atveju – 6 070 000 EUR kiekvienam įvykiui, nepriklausomai nuo
  nukentėjusių asmenų
  skaičiaus, arba 1 220 000 EUR
  kiekvienam nukentėjusiam asmeniui
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

žalos asmeniui atveju – 6 070 000 EUR kiekvienam įvykiui, nepriklausomai nuo
  nukentėjusių asmenų
  skaičiaus, arba 1 220 000 EUR
  kiekvienam nukentėjusiam asmeniui
  ;

nukentėjusių asmenų

kiekvienam nukentėjusiam asmeniui

| a) | žalos asmeniui atveju – 6 070 000 EUR kiekvienam įvykiui, nepriklausomai nuo
  nukentėjusiųjų šalių
  skaičiaus, arba 1 220 000 EUR
  kiekvienai nukentėjusiajai šaliai
  ; |
| --- | --- |

a)

žalos asmeniui atveju – 6 070 000 EUR kiekvienam įvykiui, nepriklausomai nuo
  nukentėjusiųjų šalių
  skaičiaus, arba 1 220 000 EUR
  kiekvienai nukentėjusiajai šaliai
  ;

nukentėjusiųjų šalių

kiekvienai nukentėjusiajai šaliai

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

Direktyva 2009/103/EB

9 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | žalos turtui atveju – 1 220 000 EUR kiekvienam įvykiui, nepriklausomai nuo
  nukentėjusių asmenų
  skaičiaus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

žalos turtui atveju – 1 220 000 EUR kiekvienam įvykiui, nepriklausomai nuo
  nukentėjusių asmenų
  skaičiaus.

nukentėjusių asmenų

| b) | žalos turtui atveju – 1 220 000 EUR kiekvienam
  eismo
  įvykiui, nepriklausomai nuo
  nukentėjusiųjų šalių
  skaičiaus. |
| --- | --- |

b)

žalos turtui atveju – 1 220 000 EUR kiekvienam
  eismo
  įvykiui, nepriklausomai nuo
  nukentėjusiųjų šalių
  skaičiaus.

eismo

nukentėjusiųjų šalių

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 3 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 3 a punktas (naujas)

Direktyva 2009/103/EB

10 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a) | 10 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a)

3a)

10 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

Kiekviena valstybė narė įsteigia arba įgalioja įstaigą, kurios užduotis – atlyginti, bent pagal privalomojo draudimo ribas, žalą, padarytą turtui arba asmeniui nenustatyta transporto priemone arba tokia transporto priemone, kurios atžvilgiu neįvykdyta 3 straipsnyje numatyta pareiga apdrausti.

Kiekviena valstybė narė įsteigia arba įgalioja įstaigą, kurios užduotis – atlyginti, bent pagal privalomojo draudimo ribas,
  kaip numatyta 9 straipsnio 1 dalyje, arba pagal valstybių narių nustatytų garantijų ribas, jei jos didesnės,
  žalą, padarytą turtui arba asmeniui nenustatyta transporto priemone arba tokia transporto priemone, kurios atžvilgiu neįvykdyta 3 straipsnyje numatyta pareiga apdrausti
  , įskaitant atvejus, susijusius su eismo įvykiais, kurių metu motorinė transporto priemonė naudojama kaip ginklas smurtiniam nusikaltimui arba teroro aktui įvykdyti
  .“

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Direktyva 2009/103/EB

10a straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10a straipsnis | 10a straipsnis |
| Nukentėjusiųjų šalių apsauga draudimo įmonės nemokumo
  arba jos nebendradarbiavimo atveju | Nukentėjusiųjų šalių apsauga draudimo įmonės nemokumo
  atveju |
| | -1.
     
  Valstybės narės imasi visų priemonių, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad nukentėjusiosios šalys turėtų teisę reikalauti atlyginti žalą bent iki 9 straipsnio 1 dalyje nurodytų privalomojo atsakomybės draudimo ribų arba valstybių narių nustatytų garantijų ribų, jei jos didesnės, susijusių su žala asmeniui arba turtui, kurią padarė draudimo įmonės apdrausta transporto priemonė, bet kuriuo iš toliau nurodytų atvejų: |
| | a) | draudimo įmonei iškelta bankroto byla; arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10a straipsnis

10a straipsnis

Nukentėjusiųjų šalių apsauga draudimo įmonės nemokumo
  arba jos nebendradarbiavimo atveju

arba jos nebendradarbiavimo atveju

Nukentėjusiųjų šalių apsauga draudimo įmonės nemokumo
  atveju

atveju

-1.
     
  Valstybės narės imasi visų priemonių, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad nukentėjusiosios šalys turėtų teisę reikalauti atlyginti žalą bent iki 9 straipsnio 1 dalyje nurodytų privalomojo atsakomybės draudimo ribų arba valstybių narių nustatytų garantijų ribų, jei jos didesnės, susijusių su žala asmeniui arba turtui, kurią padarė draudimo įmonės apdrausta transporto priemonė, bet kuriuo iš toliau nurodytų atvejų:

a)

a)

draudimo įmonei iškelta bankroto byla; arba

draudimo įmonei iškelta bankroto byla; arba

| b) | pradėta draudimo įmonės likvidavimo procedūra, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB

   (*)

  268 straipsnio d punkte. |
| --- | --- |

b)

b)

pradėta draudimo įmonės likvidavimo procedūra, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB

   (*)

  268 straipsnio d punkte.

pradėta draudimo įmonės likvidavimo procedūra, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB

*

268 straipsnio d punkte.

1.   
  Valstybės narės
  įsteigia arba įgalioja įstaigą atlyginti jos teritorijoje nuolat gyvenančioms nukentėjusioms šalims
  bent iki 9 straipsnio
  1 dalyje
  nurodytų privalomojo draudimo ribų draudimo įmonės apdrausta transporto priemone padarytą žalą asmeniui arba materialinę žalą bet kurioje iš toliau nurodytų situacijų:

1.   
  Kiekviena valstybė narė
  įsteigia arba įgalioja įstaigą atlyginti
  žalą
  jos teritorijoje nuolat gyvenančioms nukentėjusioms šalims - 1 dalyje
  nurodytais atvejais.

| a) | draudimo įmonei iškelta bankroto byla; |
| --- | --- |

a)

a)

draudimo įmonei iškelta bankroto byla;

draudimo įmonei iškelta bankroto byla;

| b) | pradėta draudimo įmonės likvidavimo procedūra, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB

   (***)

  268 straipsnio d punkte; |
| --- | --- |

b)

b)

pradėta draudimo įmonės likvidavimo procedūra, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB

   (***)

  268 straipsnio d punkte;

pradėta draudimo įmonės likvidavimo procedūra, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB

***

268 straipsnio d punkte;

| c) | draudimo įmonė arba jos atstovas žalos sureguliavimo reikalams nepateikė pagrįsto atsakymo reikalavime atlyginti žalą išdėstytais klausimais per tris mėnesius nuo tos dienos, kada nukentėjusioji šalis tai draudimo įmonei pateikė savo reikalavimą. |
| --- | --- |

c)

c)

draudimo įmonė arba jos atstovas žalos sureguliavimo reikalams nepateikė pagrįsto atsakymo reikalavime atlyginti žalą išdėstytais klausimais per tris mėnesius nuo tos dienos, kada nukentėjusioji šalis tai draudimo įmonei pateikė savo reikalavimą.

draudimo įmonė arba jos atstovas žalos sureguliavimo reikalams nepateikė pagrįsto atsakymo reikalavime atlyginti žalą išdėstytais klausimais per tris mėnesius nuo tos dienos, kada nukentėjusioji šalis tai draudimo įmonei pateikė savo reikalavimą.

2.
     
  Nukentėjusiosios šalys negali pateikti reikalavimo 1 dalyje nurodytai įstaigai, jeigu jos yra pateikusios reikalavimą tiesiogiai draudimo įmonei arba ėmusios teisinių veiksmų tiesiogiai prieš draudimo įmonę ir tas reikalavimas vis dar nagrinėjamas arba teisiniai veiksmai tebevykdomi.

3.   1 dalyje
  nurodyta
  įstaiga per
  du
  mėnesius nuo
  tos dienos, kada nukentėjusioji šalis pateikė savo reikalavimą atlyginti žalą, pateikia atsakymą
  .

3.   
  Nukentėjusioji šalis gali kreiptis dėl žalos atlyginimo į 1 dalyje nurodytą įstaigą. Remdamasi nukentėjusiosios šalies prašymu pateikta informacija, ta įstaiga per tris mėnesius nuo nukentėjusiosios šalies prašymo dėl kompensacijos pateikimo pateikia nukentėjusiajai šaliai pagrįstą atsakymą dėl žalos atlyginimo išmokėjimo.

Kai skiriama kompensacija, 1 dalyje nurodyta įstaiga per tris mėnesius nuo savo atsakymo pateikimo sumoka visą kompensaciją nukentėjusiajai šaliai arba, kai kompensacija pagal susitarimą mokama periodinėmis įmokomis, pradeda jas mokėti.

Kai skiriama kompensacija, 1 dalyje nurodyta įstaiga per tris mėnesius nuo savo atsakymo pateikimo sumoka visą kompensaciją nukentėjusiajai šaliai arba, kai kompensacija pagal susitarimą mokama periodinėmis įmokomis, pradeda jas mokėti.

Kai nukentėjusioji šalis pateikia reikalavimą draudimo įmonei arba jos atstovui žalos sureguliavimo klausimais, kuriam iki reikalavimo pateikimo arba pateikimo metu pradėta taikyti - 1 dalyje numatyta tvarka, ir kai tai nukentėjusiajai šaliai dar nebuvo pateiktas tos draudimo įmonės arba jos atstovo pagrįstas atsakymas, nukentėjusiajai šaliai turi būti suteikta galimybė persiųsti savo reikalavimą dėl kompensacijos 1 dalyje nurodytai įstaigai.

Kai nukentėjusioji šalis pateikia reikalavimą draudimo įmonei arba jos atstovui žalos sureguliavimo klausimais, kuriam iki reikalavimo pateikimo arba pateikimo metu pradėta taikyti - 1 dalyje numatyta tvarka, ir kai tai nukentėjusiajai šaliai dar nebuvo pateiktas tos draudimo įmonės arba jos atstovo pagrįstas atsakymas, nukentėjusiajai šaliai turi būti suteikta galimybė persiųsti savo reikalavimą dėl kompensacijos 1 dalyje nurodytai įstaigai.

4.   Kai
  nukentėjusioji šalis gyvena
  kitoje valstybėje narėje
  nei
  valstybė narė, kurioje
  įsteigta 1 dalyje nurodyta draudimo įmonė,
  1 dalyje nurodyta įstaiga,
  kuri atlygino žalą tai nukentėjusiajai šaliai jos gyvenamosios vietos valstybėje narėje,
  turi teisę reikalauti, kad
  išmokėtą kompensacijos sumą jai atlygintų
  valstybės narės, kurioje
  įsteigta
  draudimo
  liudijimą atsakingajai šaliai išdavusi draudimo įmonė, 1 dalyje nurodyta įstaiga
  .

4.   Kai
  draudimo įmonė pagal Direktyvos 2009/138/EB 14 straipsnį gavo leidimą
  kitoje valstybėje narėje
  negu
  valstybė narė, kurioje
  yra kompetentinga
  1 dalyje nurodyta įstaiga,
  ta įstaiga
  turi teisę reikalauti, kad
  1 dalyje nurodyta
  valstybės narės, kurioje draudimo
  įmonė gavo leidimą, įstaiga jai atlygintų išmokėtą kompensacijos sumą
  .

5.   Šio straipsnio 1–4 dalys neturi poveikio:

5.   Šio straipsnio - 1–4 dalys neturi poveikio:

| a) | valstybių narių teisei laikyti 1 dalyje nurodytos įstaigos sumokėtą žalos atlyginimą subsidiariniu ar nesubsidiariniu; |
| --- | --- |

a)

valstybių narių teisei laikyti 1 dalyje nurodytos įstaigos sumokėtą žalos atlyginimą subsidiariniu ar nesubsidiariniu;

| a) | valstybių narių teisei laikyti 1 dalyje nurodytos įstaigos sumokėtą žalos atlyginimą subsidiariniu ar nesubsidiariniu; |
| --- | --- |

a)

valstybių narių teisei laikyti 1 dalyje nurodytos įstaigos sumokėtą žalos atlyginimą subsidiariniu ar nesubsidiariniu;

| b) | valstybių narių teisei reglamentuoti to paties įvykio sukeltos žalos sureguliavimą tarp: |
| --- | --- |

b)

valstybių narių teisei reglamentuoti to paties įvykio sukeltos žalos sureguliavimą tarp:

| b) | valstybių narių teisei reglamentuoti to paties įvykio sukeltos žalos sureguliavimą tarp: |
| --- | --- |

b)

valstybių narių teisei reglamentuoti to paties įvykio sukeltos žalos sureguliavimą tarp:

| | i) | 1 dalyje nurodytos įstaigos; |
| --- | --- | --- |

i)

1 dalyje nurodytos įstaigos;

| | i) | 1 dalyje nurodytos įstaigos; |
| --- | --- | --- |

i)

1 dalyje nurodytos įstaigos;

| | ii) | už eismo įvykį atsakingo asmens arba asmenų; |
| --- | --- | --- |

ii)

už eismo įvykį atsakingo asmens arba asmenų;

| | ii) | už eismo įvykį atsakingo asmens arba asmenų; |
| --- | --- | --- |

ii)

už eismo įvykį atsakingo asmens arba asmenų;

| | iii) | kitų draudimo įmonių arba socialinio draudimo įstaigų, privalančių atlyginti žalą nukentėjusiajai šaliai. |
| --- | --- | --- |

iii)

kitų draudimo įmonių arba socialinio draudimo įstaigų, privalančių atlyginti žalą nukentėjusiajai šaliai.

| | iii) | kitų draudimo įmonių arba socialinio draudimo įstaigų, privalančių atlyginti žalą nukentėjusiajai šaliai. |
| --- | --- | --- |

iii)

kitų draudimo įmonių arba socialinio draudimo įstaigų, privalančių atlyginti žalą nukentėjusiajai šaliai.

6.   Valstybės narės neleidžia 1 dalyje nurodytai įstaigai kelti kitų nei šioje direktyvoje
  nustatytų reikalavimų
  dėl žalos atlyginimo
  , ypač reikalauti
  , kad nukentėjusioji šalis įrodytų,
  kad
  už žalos atlyginimą atsakinga šalis negali mokėti arba atsisako tą daryti.

6.   Valstybės narės neleidžia 1 dalyje nurodytai įstaigai kelti kitų nei šioje direktyvoje
  nustatyti reikalavimai
  dėl žalos atlyginimo
  ar jos sumažinti. Visų pirma valstybės narės neleidžia 1 dalyje nurodytai įstaigai kelti reikalavimo
  , kad nukentėjusioji šalis įrodytų,
  jog
  už žalos atlyginimą atsakinga šalis
  arba draudimo įmonė
  negali mokėti arba atsisako tą daryti.

7.   
  Komisijai suteikiami įgaliojimai laikantis 28b straipsnyje nustatytos tvarkos priimti deleguotuosius aktus siekiant nustatyti pagal 10a straipsnį įsteigtų arba įgaliotų įstaigų procedūrines užduotis ir pareigas, susijusias su kompensacija.

7.   
  Šis straipsnis įsigalioja:

| a) | po to, kai bus sudarytas valstybių narių įsteigtų arba įgaliotų 1 dalyje nurodytų patvirtintų įstaigų susitarimas dėl jų funkcijų, pareigų ir kompensacijos tvarkos; |
| --- | --- |

a)

a)

po to, kai bus sudarytas valstybių narių įsteigtų arba įgaliotų 1 dalyje nurodytų patvirtintų įstaigų susitarimas dėl jų funkcijų, pareigų ir kompensacijos tvarkos;

po to, kai bus sudarytas valstybių narių įsteigtų arba įgaliotų 1 dalyje nurodytų patvirtintų įstaigų susitarimas dėl jų funkcijų, pareigų ir kompensacijos tvarkos;

| b) | nuo datos, kurią turi nustatyti Komisija, kai, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, įsitikina, kad a punkte nurodytas susitarimas yra sudarytas.“ |
| --- | --- |

b)

b)

nuo datos, kurią turi nustatyti Komisija, kai, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, įsitikina, kad a punkte nurodytas susitarimas yra sudarytas.“

nuo datos, kurią turi nustatyti Komisija, kai, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, įsitikina, kad a punkte nurodytas susitarimas yra sudarytas.“

7a.
     
  20 straipsnio 1 dalyje nurodytos nukentėjusiosios šalys gali - 1 dalyje nurodytais atvejais kreiptis dėl žalos atlyginimo į 24 straipsnyje nurodytą žalos atlyginimo įstaigą savo gyvenamojoje valstybėje narėje.

7b.
     
  Nukentėjusioji šalis gali tiesiogiai žalos atlyginimo įstaigos reikalauti atlyginti žalą, o ši, remdamasi pagal jos prašymą nukentėjusiosios šalies pateikta informacija, privalo jai pateikti pagrįstą atsakymą per tris mėnesius nuo tos dienos, kai nukentėjusioji šalis kreipėsi dėl žalos atlyginimo.

Gavusi reikalavimą atlyginti žalą, žalos atlyginimo įstaiga apie gautą nukentėjusiosios šalies reikalavimą praneša šiems asmenims arba įstaigoms:

Gavusi reikalavimą atlyginti žalą, žalos atlyginimo įstaiga apie gautą nukentėjusiosios šalies reikalavimą praneša šiems asmenims arba įstaigoms:

| a) | draudimo įmonei, kuriai taikoma bankroto arba likvidavimo procedūra; |
| --- | --- |

a)

a)

draudimo įmonei, kuriai taikoma bankroto arba likvidavimo procedūra;

draudimo įmonei, kuriai taikoma bankroto arba likvidavimo procedūra;

| b) | tai draudimo įmonei paskirtam likvidatoriui, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/138/EB 268 straipsnio f dalyje; |
| --- | --- |

b)

b)

tai draudimo įmonei paskirtam likvidatoriui, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/138/EB 268 straipsnio f dalyje;

tai draudimo įmonei paskirtam likvidatoriui, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/138/EB 268 straipsnio f dalyje;

| c) | žalos atlyginimo įstaigai valstybėje narėje, kurioje įvyko eismo įvykis; taip pat |
| --- | --- |

c)

c)

žalos atlyginimo įstaigai valstybėje narėje, kurioje įvyko eismo įvykis; taip pat

žalos atlyginimo įstaigai valstybėje narėje, kurioje įvyko eismo įvykis; taip pat

| d) | žalos atlyginimo įstaigai valstybėje narėje, kurioje draudimo įmonė gavo leidimą pagal Direktyvos 2009/138/EB 14 straipsnį, jei tai ne ta valstybė narė, kurioje įvyko eismo įvykis. |
| --- | --- |

d)

d)

žalos atlyginimo įstaigai valstybėje narėje, kurioje draudimo įmonė gavo leidimą pagal Direktyvos 2009/138/EB 14 straipsnį, jei tai ne ta valstybė narė, kurioje įvyko eismo įvykis.

žalos atlyginimo įstaigai valstybėje narėje, kurioje draudimo įmonė gavo leidimą pagal Direktyvos 2009/138/EB 14 straipsnį, jei tai ne ta valstybė narė, kurioje įvyko eismo įvykis.

7c.
     
  Gavusi 7b dalyje nurodytą informaciją, žalos atlyginimo įstaiga valstybėje narėje, kurioje įvyko eismo įvykis, praneša nukentėjusiosios šalies gyvenamosios vietos valstybės narės žalos atlyginimo įstaigai, ar 1 dalyje nurodytas įstaigos žalos atlyginimas laikytinas subsidiariniu ar nesubsidiariniu. Nukentėjusiosios šalies gyvenamosios vietos valstybės narės žalos atlyginimo įstaiga atsižvelgia į tą informaciją, atlygindama žalą.

7d.
     
  Žalos atlyginimo įstaiga, kuri nukentėjusiajai šaliai atlygino žalą jos gyvenamosios vietos valstybėje narėje, turi teisę reikalauti, kad išmokėtą žalos atlyginimo sumą jai kompensuotų valstybės narės, kurioje draudimo įmonė gavo leidimą pagal Direktyvos 2009/138/EB 14 straipsnį, žalos atlyginimo įstaiga.

7e.
     
  Pastaroji įstaiga perima nukentėjusiosios šalies teises 1 dalyje nurodytos įstaigos, įsteigtos valstybėje narėje, kurioje draudimo įmonė gavo leidimą pagal Direktyvos 2009/138/EB 14 straipsnį, atžvilgiu, jeigu nukentėjusiosios šalies gyvenamosios vietos valstybės narės žalos atlyginimo įstaiga išmokėjo atlyginimą už asmens patirtą ar turtui padarytą žalą.

Kiekviena valstybė narė privalo pripažinti tokį kitos valstybės narės numatytą teisių perėmimą.

Kiekviena valstybė narė privalo pripažinti tokį kitos valstybės narės numatytą teisių perėmimą.

7f.
     
  24 straipsnio 3 dalyje nurodytame žalos atlyginimo įstaigų susitarime turi būti nuostatų, susijusių su žalos atlyginimo įstaigų funkcijomis ir pareigomis ir pagal šį straipsnį vykdomos kompensacijos tvarka.

7 g.
     
  Nesant 7 dalies a punkte nurodyto susitarimo arba susitarimo pakeitimo pagal 7f dalį iki [dveji metai nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo dienos], Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 28b straipsnyje nurodytą procedūrą, pagal kurią nustatomos pagal šį straipsnį įsteigtų arba pagal šį straipsnį įgaliotų įstaigų procedūrinės užduotys ir procedūriniai įpareigojimai, kiek tai susiję su žalos atlyginimu arba daliniu susitarimo keitimu pagal 24 straipsnio 3 dalį, arba, prireikus, abiem.

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 4 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 4 a punktas (naujas)

Direktyva 2009/103/EB

15 straipsnis

| |
| --- |
| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| | 4a) | 15 straipsnis pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a)

4a)

15 straipsnis pakeičiamas taip:

15 straipsnis

„15 straipsnis

Transporto priemonės, išsiųstos iš vienos valstybės narės į kitą

Transporto priemonės, išsiųstos iš vienos valstybės narės į kitą

1.   Nukrypstant nuo Direktyvos
  88
  /
  357
  /
  EEB 2
  straipsnio
  d
  punkto
  antros įtraukos
  , jei transporto priemonė išsiunčiama iš vienos valstybės narės į kitą,
  valstybė narė
  , kurioje yra draudimo rizika, laikoma paskirties
  valstybe nare
  iš karto po to, kai pirkėjas patvirtina, kad transporto priemonė pristatyta
  , per trisdešimt dienų laikotarpį
  , net jeigu ši transporto priemonė paskirties valstybėje narėje nebuvo oficialiai įregistruota.

1.   Nukrypstant nuo
  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvos
  2009
  /
  138
  /
  EB

   (*)

  13
  straipsnio
  13
  punkto
  b papunkčio
  , jei transporto priemonė išsiunčiama iš vienos valstybės narės į kitą,
  valstybe nare
  , kurioje yra draudimo rizika, laikoma
  arba ta valstybė narė, kurioje transporto priemonė registruota, arba
  paskirties
  valstybė narė trisdešimt dienų laikotarpiu
  iš karto po to, kai pirkėjas patvirtina, kad transporto priemonė pristatyta, net jeigu ši transporto priemonė paskirties valstybėje narėje nebuvo oficialiai įregistruota.

2.   
  Jeigu šio straipsnio 1 dalyje nurodytu laikotarpiu transporto priemonė
  ,
  būdama neapdrausta, patenka į įvykį
  ,
  10 straipsnio 1 dalyje nurodyta įstaiga paskirties valstybėje narėje atsako už 9 straipsnyje numatytą žalos atlyginimą
  .

2.   
  Valstybės narės imasi visų priemonių, kurių reikia siekiant užtikrinti
  ,
  kad draudimo įmonės praneštų valstybės narės
  ,
  kurioje registruota transporto priemonė, informacijos centrui, kad jos išdavė draudimo liudijimą dėl tos transporto priemonės naudojimo
  .

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 4 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 4 b punktas (naujas)

Direktyva 2009/103/EB

15 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4b) | Įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4b)

4b)

Įterpiamas šis straipsnis:

„15a straipsnis

Atsakomybė, kai eismo įvykyje dalyvavo variklio varomos transporto priemonės tempiama priekaba

Jei eismo įvykį sukėlė keletas transporto priemonių, susidedančių iš variklio varomos transporto priemonės tempiamos priekabos, nukentėjusiajai šaliai žalą atlygina priekabą apdraudusioji įmonė, kai:

| — | civilinė atsakomybė apdrausta atskirai; taip pat kai |
| --- | --- |

—

civilinė atsakomybė apdrausta atskirai; taip pat kai

| — | priekaba gali būti identifikuota, tačiau neįmanoma identifikuoti ją tempusios variklio varomos transporto priemonės. |
| --- | --- |

—

priekaba gali būti identifikuota, tačiau neįmanoma identifikuoti ją tempusios variklio varomos transporto priemonės.

Šiuo atveju žalą nukentėjusiajai šaliai atlyginusi įmonė turi kreiptis į tempusią variklio varomą transporto priemonę apdraudusią įmonę, jei tai numatyta nacionalinės teisės aktuose.“

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto b papunktis

Direktyva 2009/103/EB

16 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad antroje pastraipoje nurodytos draudimo įmonės
  arba
  įstaigos, vertindamos kitų antroje pastraipoje nurodytų draudimo įmonių arba įstaigų išduotas draudžiamųjų įvykių pažymas, nediskriminuotų draudėjų ir nereikalautų padidintų įmokų dėl jų pilietybės ar vien dėl jų ankstesnės gyvenamosios vietos valstybės narės. | Valstybės narės užtikrina, kad antroje pastraipoje nurodytos draudimo įmonės
  ir
  įstaigos, vertindamos kitų antroje pastraipoje nurodytų draudimo įmonių arba įstaigų išduotas draudžiamųjų įvykių pažymas, nediskriminuotų draudėjų ir nereikalautų padidintų įmokų dėl jų pilietybės ar vien dėl jų ankstesnės gyvenamosios vietos valstybės narės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad antroje pastraipoje nurodytos draudimo įmonės
  arba
  įstaigos, vertindamos kitų antroje pastraipoje nurodytų draudimo įmonių arba įstaigų išduotas draudžiamųjų įvykių pažymas, nediskriminuotų draudėjų ir nereikalautų padidintų įmokų dėl jų pilietybės ar vien dėl jų ankstesnės gyvenamosios vietos valstybės narės.

arba

Valstybės narės užtikrina, kad antroje pastraipoje nurodytos draudimo įmonės
  ir
  įstaigos, vertindamos kitų antroje pastraipoje nurodytų draudimo įmonių arba įstaigų išduotas draudžiamųjų įvykių pažymas, nediskriminuotų draudėjų ir nereikalautų padidintų įmokų dėl jų pilietybės ar vien dėl jų ankstesnės gyvenamosios vietos valstybės narės.

ir

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto b papunktis

Direktyva 2009/103/EB

16 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės užtikrina, kad, kai nustatydamos įmokas draudimo įmonės atsižvelgia į draudžiamųjų įvykių pažymas, jos atsižvelgtų ir į kitose valstybėse narėse įsisteigusių draudimo įmonių išduotas draudžiamųjų įmonių pažymas kaip į lygiavertes toms, kurias išdavė draudimo įmonės toje pačioje valstybėje narėje, ir pagal nacionalinės teisės aktus taikytų visus teisės aktuose nustatytus su įmokomis susijusius reikalavimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad, kai nustatydamos įmokas draudimo įmonės atsižvelgia į draudžiamųjų įvykių pažymas, jos atsižvelgtų ir į kitose valstybėse narėse įsisteigusių draudimo įmonių išduotas draudžiamųjų įmonių pažymas kaip į lygiavertes toms, kurias išdavė draudimo įmonės toje pačioje valstybėje narėje, ir pagal nacionalinės teisės aktus taikytų visus teisės aktuose nustatytus su įmokomis susijusius reikalavimus.

Valstybės narės užtikrina, kad, kai nustatydamos įmokas draudimo įmonės atsižvelgia į draudžiamųjų įvykių pažymas, jos atsižvelgtų ir į kitose valstybėse narėse įsisteigusių draudimo įmonių išduotas draudžiamųjų įmonių pažymas kaip į lygiavertes toms, kurias išdavė draudimo įmonės toje pačioje valstybėje narėje, ir pagal nacionalinės teisės aktus taikytų visus teisės aktuose nustatytus su įmokomis susijusius reikalavimus.

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto b papunktis

Direktyva 2009/103/EB

16 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad draudimo įmonės viešai skelbtų savo taikomą draudžiamųjų įvykių pažymos naudojimo apskaičiuojant draudimo įmokas politiką. | Nedarydamos poveikio draudimo įmonių kainodaros politikai,
  valstybės narės užtikrina, kad draudimo įmonės viešai skelbtų savo taikomą draudžiamųjų įvykių pažymos naudojimo apskaičiuojant draudimo įmokas politiką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad draudimo įmonės viešai skelbtų savo taikomą draudžiamųjų įvykių pažymos naudojimo apskaičiuojant draudimo įmokas politiką.

Nedarydamos poveikio draudimo įmonių kainodaros politikai,
  valstybės narės užtikrina, kad draudimo įmonės viešai skelbtų savo taikomą draudžiamųjų įvykių pažymos naudojimo apskaičiuojant draudimo įmokas politiką.

Nedarydamos poveikio draudimo įmonių kainodaros politikai,

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto b papunktis

Direktyva 2009/103/EB

16 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal 28
  a straipsnio 2 dalį
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
  įgyvendinimo
  aktus,
  kuriuose nustatomas
  antroje
  pastraipoje
  nurodytos draudžiamųjų įvykių pažymos turinys ir forma. Toje pažymoje pateikiama
  visa
  toliau nurodyta informacija: | Pagal 28
  b straipsnį
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius
  aktus,
  kuriais apibrėžiamas
  antroje
  dalyje
  nurodytos draudžiamųjų įvykių pažymos turinys ir forma. Toje pažymoje pateikiama
  bent tokia
  toliau nurodyta informacija: |
| a) | draudžiamųjų įvykių pažymą išduodančios draudimo įmonės identifikavimo duomenys; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pagal 28
  a straipsnio 2 dalį
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
  įgyvendinimo
  aktus,
  kuriuose nustatomas
  antroje
  pastraipoje
  nurodytos draudžiamųjų įvykių pažymos turinys ir forma. Toje pažymoje pateikiama
  visa
  toliau nurodyta informacija:

a straipsnio 2 dalį

įgyvendinimo

kuriuose nustatomas

pastraipoje

visa

Pagal 28
  b straipsnį
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius
  aktus,
  kuriais apibrėžiamas
  antroje
  dalyje
  nurodytos draudžiamųjų įvykių pažymos turinys ir forma. Toje pažymoje pateikiama
  bent tokia
  toliau nurodyta informacija:

b straipsnį

deleguotuosius

kuriais apibrėžiamas

dalyje

bent tokia

a)

draudžiamųjų įvykių pažymą išduodančios draudimo įmonės identifikavimo duomenys;

| a) | draudžiamųjų įvykių pažymą išduodančios draudimo įmonės identifikavimo duomenys; |
| --- | --- |

a)

draudžiamųjų įvykių pažymą išduodančios draudimo įmonės identifikavimo duomenys;

| b) | draudėjo tapatybė; |
| --- | --- |

b)

draudėjo tapatybė;

| b) | draudėjo tapatybė
  , įskaitant gimimo datą, kontaktinį adresą ir, jei taikoma, vairuotojo pažymėjimo numerį ir išdavimo datą
  ; |
| --- | --- |

b)

draudėjo tapatybė
  , įskaitant gimimo datą, kontaktinį adresą ir, jei taikoma, vairuotojo pažymėjimo numerį ir išdavimo datą
  ;

, įskaitant gimimo datą, kontaktinį adresą ir, jei taikoma, vairuotojo pažymėjimo numerį ir išdavimo datą

| c) | apdrausta transporto priemonė; |
| --- | --- |

c)

apdrausta transporto priemonė;

| c) | apdrausta transporto priemonė
  ir jos identifikavimo numeris
  ; |
| --- | --- |

c)

apdrausta transporto priemonė
  ir jos identifikavimo numeris
  ;

ir jos identifikavimo numeris

| d) | transporto priemonės draudimo
  laikotarpis
  ; |
| --- | --- |

d)

transporto priemonės draudimo
  laikotarpis
  ;

laikotarpis

| d) | transporto priemonės draudimo
  pradžios ir pabaigos data
  ; |
| --- | --- |

d)

transporto priemonės draudimo
  pradžios ir pabaigos data
  ;

pradžios ir pabaigos data

| e) | pateiktų civilinės atsakomybės reikalavimų skaičius
  ir vertė
  laikotarpiu, už kurį teikiama draudžiamųjų įvykių pažyma. |
| --- | --- |

e)

pateiktų civilinės atsakomybės reikalavimų skaičius
  ir vertė
  laikotarpiu, už kurį teikiama draudžiamųjų įvykių pažyma.

ir vertė

| e) | pateiktų civilinės atsakomybės reikalavimų skaičius laikotarpiu, už kurį teikiama draudžiamųjų įvykių
  , kuriuose draudėjas buvo kaltas,
  pažyma
  , įskaitant kiekvieno įvykio datą, informaciją apie padarytą žalą turtui arba asmeniui, ir ar jo žala jau sureguliuota, ar dar ne
  . |
| --- | --- |

e)

pateiktų civilinės atsakomybės reikalavimų skaičius laikotarpiu, už kurį teikiama draudžiamųjų įvykių
  , kuriuose draudėjas buvo kaltas,
  pažyma
  , įskaitant kiekvieno įvykio datą, informaciją apie padarytą žalą turtui arba asmeniui, ir ar jo žala jau sureguliuota, ar dar ne
  .

, kuriuose draudėjas buvo kaltas,

, įskaitant kiekvieno įvykio datą, informaciją apie padarytą žalą turtui arba asmeniui, ir ar jo žala jau sureguliuota, ar dar ne

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto b papunktis

Direktyva 2009/103/EB

16 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Prieš priimdama tuos deleguotuosius aktus, Komisija konsultuojasi su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais ir siekia suinteresuotųjų subjektų tarpusavio susitarimo dėl draudžiamųjų įvykių pažymos turinio ir formos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Prieš priimdama tuos deleguotuosius aktus, Komisija konsultuojasi su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais ir siekia suinteresuotųjų subjektų tarpusavio susitarimo dėl draudžiamųjų įvykių pažymos turinio ir formos.

Prieš priimdama tuos deleguotuosius aktus, Komisija konsultuojasi su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais ir siekia suinteresuotųjų subjektų tarpusavio susitarimo dėl draudžiamųjų įvykių pažymos turinio ir formos.

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 5 a punktas (naujas)

Direktyva 2009/103/EB

16 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a)
     
  Įterpiamas šis straipsnis: |
| | „16a straipsnis |
| | Kainų palyginimo priemonė |
| | 1.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad vartotojai galėtų nemokamai naudotis bent viena nepriklausoma palyginimo priemone, kuri jiems leistų palyginti ir įvertinti bendras 3 straipsnyje numatyto privalomojo draudimo paslaugų teikėjų kainas ir tarifus remiantis vartotojų pateikta informacija. |
| | 2.
     
  Privalomojo draudimo paslaugų teikėjai kompetentingoms institucijoms suteikia visą tokios priemonės reikmėms prašomą informaciją ir užtikrina, kad ji būtų tiksli ir, siekiant šio tikslumo, prireikus atnaujinama. Tokia priemonė taip pat gali apimti motorinių transporto priemonių draudimo apsaugos galimybes, papildančias 3 straipsnyje numatytą privalomąjį draudimą. |
| | 3.
     
  Palyginimo priemonė turi: |
| | a) | veikti nepriklausomai nuo paslaugų teikėjų – ja turi būti užtikrinama, kad paslaugų teikėjams būtų taikomos vienodos paieškos rezultatų sąlygos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a)
     
  Įterpiamas šis straipsnis:

„16a straipsnis

„16a straipsnis

Kainų palyginimo priemonė

Kainų palyginimo priemonė

1.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad vartotojai galėtų nemokamai naudotis bent viena nepriklausoma palyginimo priemone, kuri jiems leistų palyginti ir įvertinti bendras 3 straipsnyje numatyto privalomojo draudimo paslaugų teikėjų kainas ir tarifus remiantis vartotojų pateikta informacija.

2.
     
  Privalomojo draudimo paslaugų teikėjai kompetentingoms institucijoms suteikia visą tokios priemonės reikmėms prašomą informaciją ir užtikrina, kad ji būtų tiksli ir, siekiant šio tikslumo, prireikus atnaujinama. Tokia priemonė taip pat gali apimti motorinių transporto priemonių draudimo apsaugos galimybes, papildančias 3 straipsnyje numatytą privalomąjį draudimą.

3.
     
  Palyginimo priemonė turi:

a)

a)

veikti nepriklausomai nuo paslaugų teikėjų – ja turi būti užtikrinama, kad paslaugų teikėjams būtų taikomos vienodos paieškos rezultatų sąlygos;

veikti nepriklausomai nuo paslaugų teikėjų – ja turi būti užtikrinama, kad paslaugų teikėjams būtų taikomos vienodos paieškos rezultatų sąlygos;

| b) | aiškiai atskleisti palyginimo priemonės savininkus ir operatorius; |
| --- | --- |

b)

b)

aiškiai atskleisti palyginimo priemonės savininkus ir operatorius;

aiškiai atskleisti palyginimo priemonės savininkus ir operatorius;

| c) | atskleisti aiškius ir objektyvius kriterijus, kuriais grindžiamas palyginimas; |
| --- | --- |

c)

c)

atskleisti aiškius ir objektyvius kriterijus, kuriais grindžiamas palyginimas;

atskleisti aiškius ir objektyvius kriterijus, kuriais grindžiamas palyginimas;

| d) | teikti informaciją paprasta ir nedviprasmiška kalba; |
| --- | --- |

d)

d)

teikti informaciją paprasta ir nedviprasmiška kalba;

teikti informaciją paprasta ir nedviprasmiška kalba;

| e) | teikti tikslią ir naujausią informaciją ir nurodyti, kada priemonė paskutinį kartą atnaujinta; |
| --- | --- |

e)

e)

teikti tikslią ir naujausią informaciją ir nurodyti, kada priemonė paskutinį kartą atnaujinta;

teikti tikslią ir naujausią informaciją ir nurodyti, kada priemonė paskutinį kartą atnaujinta;

| f) | būti atvira kiekvienam privalomojo draudimo paslaugų teikėjui, kuris pateikia atitinkamą informaciją, ir aprėpti įvairius pasiūlymus, apimančius didelę rinkos dalį, ir, jei pateikiama informacija nėra išsami rinkos apžvalga, tai turi būti aiškiai nurodoma prieš pateikiant rezultatus; |
| --- | --- |

f)

f)

būti atvira kiekvienam privalomojo draudimo paslaugų teikėjui, kuris pateikia atitinkamą informaciją, ir aprėpti įvairius pasiūlymus, apimančius didelę rinkos dalį, ir, jei pateikiama informacija nėra išsami rinkos apžvalga, tai turi būti aiškiai nurodoma prieš pateikiant rezultatus;

būti atvira kiekvienam privalomojo draudimo paslaugų teikėjui, kuris pateikia atitinkamą informaciją, ir aprėpti įvairius pasiūlymus, apimančius didelę rinkos dalį, ir, jei pateikiama informacija nėra išsami rinkos apžvalga, tai turi būti aiškiai nurodoma prieš pateikiant rezultatus;

| g) | užtikrinti veiksmingą pranešimo apie neteisingą informaciją procedūrą; |
| --- | --- |

g)

g)

užtikrinti veiksmingą pranešimo apie neteisingą informaciją procedūrą;

užtikrinti veiksmingą pranešimo apie neteisingą informaciją procedūrą;

| h) | parodyti pareiškimą, kad kainos yra pagrįstos draudimo paslaugų teikėjų pateikta informacija ir nėra privalomos. |
| --- | --- |

h)

h)

parodyti pareiškimą, kad kainos yra pagrįstos draudimo paslaugų teikėjų pateikta informacija ir nėra privalomos.

parodyti pareiškimą, kad kainos yra pagrįstos draudimo paslaugų teikėjų pateikta informacija ir nėra privalomos.

4.
     
  Palyginimo priemonės teikėjui paprašius kompetentingos institucijos sertifikuoja priemones, atitinkančias 3 dalies a–h punktų reikalavimus.

5.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 28b straipsnyje nurodytą procedūrą priimti deleguotąjį aktą, kuriuo ši direktyva papildoma nustatant tokios palyginimo priemonės formą ir funkcijas ir informacijos, kurią, atsižvelgdami į individualų draudimo liudijimų pobūdį, turi pateikti draudimo paslaugų teikėjai, kategorijas.

6.
     
  Nedarant poveikio kitiems Sąjungos teisės aktams ir laikydamosi 27 straipsnio, valstybės narės gali nustatyti sankcijas, įskaitant baudas, palyginimo priemonių operatoriams, kurie suklaidino vartotojus arba neaiškiai atskleidė, kas jų savininkai ir ar jie gavo atlygį iš kurio nors draudimo paslaugų teikėjo.“

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 5 b punktas (naujas)

Direktyva 2009/103/EB

18 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5b) | Įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5b)

5b)

Įterpiamas šis straipsnis:

„18a straipsnis

Galimybė susipažinti su eismo įvykių ataskaitomis

Valstybės narės užtikrina nukentėjusiosios šalies teisę iš kompetentingų institucijų laiku gauti eismo įvykio ataskaitos kopiją. Jei valstybė narė neturi galimybių iš karto pateikti eismo įvykio ataskaitos, ji pagal nacionalinės teisės aktus nukentėjusiajai šaliai pateikia santrauką, kol bus parengta išsami ataskaita. Tekstą trumpinti galima tik tiek, kiek būtina ir privaloma siekiant laikytis Sąjungos arba nacionalinės teisės aktų.“

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 c punkto (naujo) a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 5 c punkto (naujo) a papunktis (naujas)

Direktyva 2009/103/EB

23 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5c) | 23 straipsnis iš dalies keičiamas taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5c)

5c)

23 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| a) | įterpiama ši dalis: |
| --- | --- |

a)

a)

įterpiama ši dalis:

įterpiama ši dalis:

| | „1a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad draudimo įmonės turėtų pateikti visą 1 dalies a punkte nurodytam registrui reikalingą informaciją, įskaitant visus registracijos numerius, kurie nurodyti įmonės išduotuose draudimo liudijimuose. Valstybės narės taip pat reikalauja draudimo įmonių informuoti informacijos centrą, jei draudimo liudijimas nustoja galioti prieš jo galiojimo terminą arba dėl kitos priežasties nebegalioja transporto priemonės registracijos numeriui.“; |
| --- | --- |

„1a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad draudimo įmonės turėtų pateikti visą 1 dalies a punkte nurodytam registrui reikalingą informaciją, įskaitant visus registracijos numerius, kurie nurodyti įmonės išduotuose draudimo liudijimuose. Valstybės narės taip pat reikalauja draudimo įmonių informuoti informacijos centrą, jei draudimo liudijimas nustoja galioti prieš jo galiojimo terminą arba dėl kitos priežasties nebegalioja transporto priemonės registracijos numeriui.“;

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 c punkto (naujo) b papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 5 c punkto (naujo) b papunktis (naujas)

Direktyva 2009/103/EB

23 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | b) | įterpiama ši dalis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

b)

įterpiama ši dalis:

įterpiama ši dalis:

| | „5a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad 1 dalies a punkte nurodytas registras būtų prižiūrimas, atnaujinamas, visiškai integruotas į transporto priemonių registracijos duomenų bazes ir prieinamas Direktyvoje (ES) 2015/413 numatytoms nacionalinėms ryšių palaikymo institucijoms.“; |
| --- | --- |

„5a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad 1 dalies a punkte nurodytas registras būtų prižiūrimas, atnaujinamas, visiškai integruotas į transporto priemonių registracijos duomenų bazes ir prieinamas Direktyvoje (ES) 2015/413 numatytoms nacionalinėms ryšių palaikymo institucijoms.“;

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 c punkto (naujo) c papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 5 c punkto (naujo) c papunktis (naujas)

Direktyva 2009/103/EB

23 straipsnio 6 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | c) | 6 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

c)

6 dalis pakeičiama taip:

6 dalis pakeičiama taip:

6.   Asmens duomenys, gauti pagal
  šio straipsnio
  1–5 dalis, tvarkomi, laikantis
  nacionalinių nuostatų, priimtų pagal Direktyvą 95
  /
  46/EB
  .

| | „6.
     Asmens duomenys, gauti pagal 1–5
  a
  dalis, tvarkomi laikantis
  Reglamento (ES) 2016
  /
  679.“
  . |
| --- | --- |

„6.
     Asmens duomenys, gauti pagal 1–5
  a
  dalis, tvarkomi laikantis
  Reglamento (ES) 2016
  /
  679.“
  .

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 d punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 5 d punktas (naujas)

Direktyva 2009/103/EB

26 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5d) | Įterpiamas 26a straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5d)

5d)

Įterpiamas 26a straipsnis:

„26a straipsnis

Žalos atlyginimo įstaigos

1.
     
  Valstybės narės siekia užtikrinti, kad 10, 10a ir 24 straipsniuose nurodytos žalos atlyginimo įstaigos būtų administruojamos kaip vienas administracinis vienetas, vykdantis visas skirtingų šioje direktyvoje numatytų žalos atlyginimo įstaigų funkcijas.

2.
     
  Jei valstybė narė šių įstaigų neadministruoja kaip vieno administracinio vieneto, ji apie tai praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms ir nurodo savo sprendimo priežastis.“

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 e punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 5 e punktas (naujas)

Direktyva 2009/103/EB

26 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5e) | Įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5e)

5e)

Įterpiamas šis straipsnis:

„26b straipsnis

„26b straipsnis

Senaties terminas

Senaties terminas

1.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad teikiant ieškinius, kuriems taikomi 19 straipsnis ir 20 straipsnio 1 dalis, dėl žalos atlyginimo asmens sužalojimo ir materialinės žalos atveju dėl tarpvalstybinių kelių eismo įvykio galiotų mažiausiai ketverių metų senaties terminas. Senaties terminas pradedamas skaičiuoti nuo tos dienos, kurią ieškovas sužinojo arba turėjo pagrįstą pagrindą sužinoti apie sužalojimo, nuostolių ar žalos mastą, jų priežastis, įvykį sukėlusio asmens tapatybę ir įvykį sukėlusio asmens civilinę atsakomybę apdraudusią draudimo įmonę arba atstovą žalos sureguliavimo reikalams, arba žalos atlyginimo įstaigą, atsakingą už žalos atlyginimą, kai ieškinys teikiamas prieš atitinkamą asmenį.

2.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad atvejais, kai remiantis galiojančia nacionaline teise, pagal kurią teikiamas ieškinys, numatomas ilgesnis nei ketverių metų senaties terminas, taikomas toks ilgesnis senaties terminas.

3.
     
  Valstybės narės teikia Komisijai naujausią informaciją apie jose galiojančias nacionalines senaties, teikiant reikalavimus dėl per eismo įvykius padarytos žalos atlyginimo, taisykles. Komisija visomis oficialiomis Sąjungos kalbomis viešai skelbia ir padaro prieinamą šios valstybių narių teikiamos informacijos santrauką.“;

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 f punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 5 f punktas (naujas)

Direktyva 2009/103/EB

26 c straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5f) | Įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5f)

5f)

Įterpiamas šis straipsnis:

„26c straipsnis

„26c straipsnis

Senaties sustabdymas

Senaties sustabdymas

1.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad 26a straipsnyje numatyta senatis būtų sustabdoma laikotarpiu, kuris prasideda, kai ieškovas pateikia savo ieškinį:

| a) | įvykį sukėlusio asmens draudimo įmonei arba jos atstovui žalos sureguliavimo reikalams, nurodytiems šios direktyvos 21 ir 22 straipsniuose, arba |
| --- | --- |

a)

a)

įvykį sukėlusio asmens draudimo įmonei arba jos atstovui žalos sureguliavimo reikalams, nurodytiems šios direktyvos 21 ir 22 straipsniuose, arba

įvykį sukėlusio asmens draudimo įmonei arba jos atstovui žalos sureguliavimo reikalams, nurodytiems šios direktyvos 21 ir 22 straipsniuose, arba

| b) | šios direktyvos 24 ir 25 straipsniuose nurodytai žalos atlyginimo įstaigai, ir baigiasi, kai atsakovas atmeta ieškinį. |
| --- | --- |

b)

b)

šios direktyvos 24 ir 25 straipsniuose nurodytai žalos atlyginimo įstaigai, ir baigiasi, kai atsakovas atmeta ieškinį.

šios direktyvos 24 ir 25 straipsniuose nurodytai žalos atlyginimo įstaigai, ir baigiasi, kai atsakovas atmeta ieškinį.

2.
     
  Tuo atveju, kai senaties sustabdymas baigiasi, o likusi senaties termino dalis yra trumpesnė nei šeši mėnesiai, valstybės narės užtikrina, kad ieškovui būtų suteiktas papildomas bent šešių mėnesių laikotarpis teismo procesui pradėti.

3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad tuo atveju, jeigu terminas baigiasi šeštadienį, sekmadienį arba jose minimos šventės dieną, jis pratęsiamas iki pirmos po tos dienos einančios darbo dienos pabaigos.“;

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 g punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 5 g punktas (naujas)

Direktyva 2009/103/EB

26 d straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5 g) | Įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5 g)

5 g)

Įterpiamas šis straipsnis:

„26d straipsnis

„26d straipsnis

Laikotarpių apskaičiavimas

Laikotarpių apskaičiavimas

Valstybės narės užtikrina, kad bet koks šioje direktyvoje nurodytas laikotarpis būtų apskaičiuojamas taip:

Valstybės narės užtikrina, kad bet koks šioje direktyvoje nurodytas laikotarpis būtų apskaičiuojamas taip:

| a) | skaičiuoti pradedama nuo kitos dienos po atitinkamo įvykio; |
| --- | --- |

a)

a)

skaičiuoti pradedama nuo kitos dienos po atitinkamo įvykio;

skaičiuoti pradedama nuo kitos dienos po atitinkamo įvykio;

| b) | kai laikotarpis išreiškiamas metais, jis baigiasi kitų metų to paties pavadinimo mėnesį ir to paties mėnesio dieną, kaip mėnuo ir diena, kurią tas įvykis įvyko. Jei atitinkamas kitas mėnuo neturi to paties skaičiaus dienos, laikotarpis baigiasi paskutinę to mėnesio dieną; |
| --- | --- |

b)

b)

kai laikotarpis išreiškiamas metais, jis baigiasi kitų metų to paties pavadinimo mėnesį ir to paties mėnesio dieną, kaip mėnuo ir diena, kurią tas įvykis įvyko. Jei atitinkamas kitas mėnuo neturi to paties skaičiaus dienos, laikotarpis baigiasi paskutinę to mėnesio dieną;

kai laikotarpis išreiškiamas metais, jis baigiasi kitų metų to paties pavadinimo mėnesį ir to paties mėnesio dieną, kaip mėnuo ir diena, kurią tas įvykis įvyko. Jei atitinkamas kitas mėnuo neturi to paties skaičiaus dienos, laikotarpis baigiasi paskutinę to mėnesio dieną;

| c) | laikotarpiai nenutraukiami per teismo atostogas.“; |
| --- | --- |

c)

c)

laikotarpiai nenutraukiami per teismo atostogas.“;

laikotarpiai nenutraukiami per teismo atostogas.“;

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

Direktyva 2009/103/EB

28a straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 28a straipsnis | Išbraukta. |
| Komiteto procedūra | |
| 1.
     
  Komisijai padeda Europos draudimo ir profesinių pensijų komitetas, įsteigtas Komisijos sprendimu 2004/9/EB ****. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011*****. | |
| 2.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

28a straipsnis

28a straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Komiteto procedūra

Komiteto procedūra

1.
     
  Komisijai padeda Europos draudimo ir profesinių pensijų komitetas, įsteigtas Komisijos sprendimu 2004/9/EB ****. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011*****.

2.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

Direktyva 2009/103/EB

28b straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   9 straipsnio 2 dalyje
  ir
  10a straipsnio 7 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  neribotam
  laikotarpiui nuo
  30 straipsnyje nurodytos datos
  . | 2.   9 straipsnio 2 dalyje
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo ... [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo diena]. 10a straipsnio 7 g dalyje, 16 straipsnio penktoje pastraipoje ir 16a straipsnio 5 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo diena]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   9 straipsnio 2 dalyje
  ir
  10a straipsnio 7 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  neribotam
  laikotarpiui nuo
  30 straipsnyje nurodytos datos
  .

2.   9 straipsnio 2 dalyje
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo ... [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo diena]. 10a straipsnio 7 g dalyje, 16 straipsnio penktoje pastraipoje ir 16a straipsnio 5 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo diena].

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

Direktyva 2009/103/EB

28b straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Pagal 9 straipsnio 2 dalį
  ir
  10a straipsnio 7 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per
  du
  mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. | 5.   Pagal 9 straipsnio 2 dalį, 10a straipsnio 7
  g dalį, 16 straipsnio penktą pastraipą ir 16a straipsnio 5
  dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per
  tris
  mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Pagal 9 straipsnio 2 dalį
  ir
  10a straipsnio 7 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per
  du
  mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

5.   Pagal 9 straipsnio 2 dalį, 10a straipsnio 7
  g dalį, 16 straipsnio penktą pastraipą ir 16a straipsnio 5
  dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per
  tris
  mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

Direktyva 2009/103/EB

28c straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 28c straipsnis | 28c straipsnis |
| Vertinimas | Vertinimas
  ir peržiūra |
| Ne vėliau kaip praėjus
  septyneriems
  metams nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę datos
  atliekamas šios direktyvos vertinimas. Vertinimo išvadas ir savo pastabas
  Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. | Ne vėliau kaip praėjus
  penkeriems
  metams nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę datos Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui
  pateikia ataskaitą, kurioje vertinamas šios direktyvos įgyvendinimas, visų pirma atsižvelgiant į: |
| | a) | jos taikymą technologinių pokyčių aspektu, visų pirma – pokyčių, susijusių su autonominėmis ir pusiau autonominėmis transporto priemonėmis, aspektu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

28c straipsnis

28c straipsnis

Vertinimas

Vertinimas
  ir peržiūra

ir peržiūra

Ne vėliau kaip praėjus
  septyneriems
  metams nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę datos
  atliekamas šios direktyvos vertinimas. Vertinimo išvadas ir savo pastabas
  Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.

septyneriems

atliekamas šios direktyvos vertinimas. Vertinimo išvadas ir savo pastabas

Ne vėliau kaip praėjus
  penkeriems
  metams nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę datos Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui
  pateikia ataskaitą, kurioje vertinamas šios direktyvos įgyvendinimas, visų pirma atsižvelgiant į:

penkeriems

pateikia ataskaitą, kurioje vertinamas šios direktyvos įgyvendinimas, visų pirma atsižvelgiant į:

a)

a)

jos taikymą technologinių pokyčių aspektu, visų pirma – pokyčių, susijusių su autonominėmis ir pusiau autonominėmis transporto priemonėmis, aspektu;

jos taikymą technologinių pokyčių aspektu, visų pirma – pokyčių, susijusių su autonominėmis ir pusiau autonominėmis transporto priemonėmis, aspektu;

| b) | jos taikymo srities tinkamumą atsižvelgiant į skirtingų motorinių transporto priemonių keliamą riziką, galimus pokyčius rinkoje, visų pirma susijusius su greitosiomis lengvosiomis transporto priemonėmis, kurios patenka į Reglamento (ES) Nr. 168/2013 2 straipsnio 2 dalies h, i, j ir k punktuose nurodytas transporto priemonių kategorijas, t. y. elektriniais dviračiais, riedžiais arba elektriniais motoroleriais, ir ar direktyva teikiama atsakomybės sistema gali atitikti būsimus poreikius; |
| --- | --- |

b)

b)

jos taikymo srities tinkamumą atsižvelgiant į skirtingų motorinių transporto priemonių keliamą riziką, galimus pokyčius rinkoje, visų pirma susijusius su greitosiomis lengvosiomis transporto priemonėmis, kurios patenka į Reglamento (ES) Nr. 168/2013 2 straipsnio 2 dalies h, i, j ir k punktuose nurodytas transporto priemonių kategorijas, t. y. elektriniais dviračiais, riedžiais arba elektriniais motoroleriais, ir ar direktyva teikiama atsakomybės sistema gali atitikti būsimus poreikius;

jos taikymo srities tinkamumą atsižvelgiant į skirtingų motorinių transporto priemonių keliamą riziką, galimus pokyčius rinkoje, visų pirma susijusius su greitosiomis lengvosiomis transporto priemonėmis, kurios patenka į Reglamento (ES) Nr. 168/2013 2 straipsnio 2 dalies h, i, j ir k punktuose nurodytas transporto priemonių kategorijas, t. y. elektriniais dviračiais, riedžiais arba elektriniais motoroleriais, ir ar direktyva teikiama atsakomybės sistema gali atitikti būsimus poreikius;

| c) | paskatas draudimo įmonėms draudimo sutartyse taikyti bonus-malus sistemą, įskaitant nuolaidas, taikomas pritaikant nuolaidą dėl draudžiamųjų įvykių nebuvimo, pagal kurią įmokos nustatomos atsižvelgiant į draudėjo draudžiamųjų įvykių pažymas. |
| --- | --- |

c)

c)

paskatas draudimo įmonėms draudimo sutartyse taikyti bonus-malus sistemą, įskaitant nuolaidas, taikomas pritaikant nuolaidą dėl draudžiamųjų įvykių nebuvimo, pagal kurią įmokos nustatomos atsižvelgiant į draudėjo draudžiamųjų įvykių pažymas.

paskatas draudimo įmonėms draudimo sutartyse taikyti

Kartu su ataskaita pateikiamos Komisijos pastabos ir, kai tinkama, pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

Kartu su ataskaita pateikiamos Komisijos pastabos ir, kai tinkama, pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0035/2019).

1

(15)  2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/103/EB dėl motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimo ir privalomojo tokios atsakomybės draudimo patikrinimo (OL L 263, 2009 10 7, p. 11).

15

(15)  2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/103/EB dėl motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimo ir privalomojo tokios atsakomybės draudimo patikrinimo (OL L 263, 2009 10 7, p. 11).

15

(20)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

20

2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

(1a)  

  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

1a

OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

(*)  
  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/858 dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo ir rinkos priežiūros, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 595/2009 bei panaikinama Direktyva 2007/46/EB (OL L 151, 2018 6 14, p. 1).

*

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/858 dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo ir rinkos priežiūros, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 595/2009 bei panaikinama Direktyva 2007/46/EB (OL L 151, 2018 6 14, p. 1).

(**)  
  2013 m. vasario 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 167/2013 dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo ir rinkos priežiūros (OL L 60, 2013 3 2, p. 1).

**

2013 m. vasario 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 167/2013 dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo ir rinkos priežiūros (OL L 60, 2013 3 2, p. 1).

(***)  
  2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 168/2013 dėl dviračių ir triračių transporto priemonių bei keturračių patvirtinimo ir rinkos priežiūros (OL L 60, 2013 3 2, p. 52).“

***

2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 168/2013 dėl dviračių ir triračių transporto priemonių bei keturračių patvirtinimo ir rinkos priežiūros (OL L 60, 2013 3 2, p. 52).“

(*1)  
  2015 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/413, kuria sudaromos palankesnės sąlygos keistis informacija tarpvalstybiniu lygmeniu apie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus (OL L 68, 2015 3 13, p. 9).

*1

2015 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/413, kuria sudaromos palankesnės sąlygos keistis informacija tarpvalstybiniu lygmeniu apie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus (OL L 68, 2015 3 13, p. 9).

(*2)  
  2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, įgyvendinimo (OL L 210, 2008 8 6, p. 12).

*2

2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, įgyvendinimo (OL L 210, 2008 8 6, p. 12).

(*)  
  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1).

*

2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1).

(***)  
  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1).

***

2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1).

(*)  
  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1).“

*

2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1).“

---

2019 m. vasario 14 d., ketvirtadienis

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/619 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/619

---

P8_TA(2019)0118

Mechanizmas teisinėms ir administracinėms kliūtims tarpvalstybiniu mastu šalinti ***I

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl mechanizmo teisinėms ir administracinėms kliūtims tarpvalstybiniu mastu šalinti (COM(2018)0373 – C8-0228/2018 – 2018/0198(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/64)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0373), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0373),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir visų pirma į 175 straipsnio trečią pastraipą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0228/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir visų pirma į 175 straipsnio trečią pastraipą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0228/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Italijos Deputatų Rūmų, Portugalijos parlamento ir Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo raštu pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Italijos Deputatų Rūmų, Portugalijos parlamento ir Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo raštu pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0414/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0414/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 440, 2018 12 6, p. 124.

(2)  OL C ... .

---

P8_TC1-COD(2018)0198

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl mechanizmo teisinėms ir administracinėms kliūtims tarpvalstybiniu mastu šalinti

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 175 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 175 straipsnio trečioje pastraipoje numatyta priimti sprendimus dėl konkrečių veiksmų, nesusijusių fondais, kuriems taikoma to straipsnio pirma pastraipa, kad būtų įgyvendintas SESV numatytas ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslas. Kad vyktų darnus visos Sąjungos teritorijos vystymasis ir stiprėtų ekonominė, socialinė bei teritorinė sanglauda, turėtų būti stiprinamas teritorinis bendradarbiavimas. Todėl tikslinga patvirtinti reikiamas priemones siekiant pagerinti teritorinio bendradarbiavimo veiksmų įgyvendinimo sąlygas; |
| --- | --- |

(1)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 175 straipsnio trečioje pastraipoje numatyta priimti sprendimus dėl konkrečių veiksmų, nesusijusių fondais, kuriems taikoma to straipsnio pirma pastraipa, kad būtų įgyvendintas SESV numatytas ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslas. Kad vyktų darnus visos Sąjungos teritorijos vystymasis ir stiprėtų ekonominė, socialinė bei teritorinė sanglauda, turėtų būti stiprinamas teritorinis bendradarbiavimas. Todėl tikslinga patvirtinti reikiamas priemones siekiant pagerinti teritorinio bendradarbiavimo veiksmų įgyvendinimo sąlygas;

| (2) | SESV 174 straipsnyje pripažįstama, kad pasienio regionai patiria sunkumų, ir nustatoma, kad itin daug dėmesio šiems regionams Sąjunga turėtų skirti vystydama ir įgyvendindama veiksmus savo ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai didinti. Padidėjus Sąjungos ir jos artimiausių kaimynų Europos laisvosios prekybos asociacijoje (ELPA) sausumos ir jūrų sienoms, joms priklauso 40 vidaus sausumos sienų; |
| --- | --- |

(2)

SESV 174 straipsnyje pripažįstama, kad pasienio regionai patiria sunkumų, ir nustatoma, kad itin daug dėmesio šiems regionams Sąjunga turėtų skirti vystydama ir įgyvendindama veiksmus savo ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai didinti. Padidėjus Sąjungos ir jos artimiausių kaimynų Europos laisvosios prekybos asociacijoje (ELPA) sausumos ir jūrų sienoms, joms priklauso 40 vidaus sausumos sienų;

| (2a) | siekiant gerinti piliečių gyvenimą jūra einančio pasienio regionuose arba valstybių narių ir trečiųjų valstybių pasienio regionuose, šis reglamentas laikantis Sąjungos teisės turėtų būti taikomas, o mechanizmas teisinėms ir administracinėms kliūtims šalinti naudojamas visuose Sąjungos pasienio regionuose; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(2a)

siekiant gerinti piliečių gyvenimą jūra einančio pasienio regionuose arba valstybių narių ir trečiųjų valstybių pasienio regionuose, šis reglamentas laikantis Sąjungos teisės turėtų būti taikomas, o mechanizmas teisinėms ir administracinėms kliūtims šalinti naudojamas visuose Sąjungos pasienio regionuose; [1 pakeit.]

| (3) | komunikate „Ekonomikos augimo ir sanglaudos skatinimas ES pasienio regionuose“ (4) (toliau – Pasienio regionų komunikatas) Komisija nurodo, kad per pastaruosius dešimtmečius Europos integracijos procesas padėjo vidaus pasienio regionams iš daugiausia periferinių vietovių tapti vietovėmis, kuriose užtikrinamas ekonomikos augimas ir sudaromos galimybės. 1992 m., sukūrus bendrąją rinką ir panaikinus muitinės formalumus, suderinus arba tarpusavyje pripažinus technines taisykles ir dėl konkurencijos sumažėjus kainoms, smarkiai padidėjo Sąjungos produktyvumas ir sumažėjo sąnaudos; per 10 metų prekyba Europos Sąjungoje išaugo 15 proc., buvo užtikrintas papildomas ekonomikos augimas ir sukurta apie 2,5 mln. naujų darbo vietų; |
| --- | --- |

(3)

komunikate „Ekonomikos augimo ir sanglaudos skatinimas ES pasienio regionuose“ (4) (toliau – Pasienio regionų komunikatas) Komisija nurodo, kad per pastaruosius dešimtmečius Europos integracijos procesas padėjo vidaus pasienio regionams iš daugiausia periferinių vietovių tapti vietovėmis, kuriose užtikrinamas ekonomikos augimas ir sudaromos galimybės. 1992 m., sukūrus bendrąją rinką ir panaikinus muitinės formalumus, suderinus arba tarpusavyje pripažinus technines taisykles ir dėl konkurencijos sumažėjus kainoms, smarkiai padidėjo Sąjungos produktyvumas ir sumažėjo sąnaudos; per 10 metų prekyba Europos Sąjungoje išaugo 15 proc., buvo užtikrintas papildomas ekonomikos augimas ir sukurta apie 2,5 mln. naujų darbo vietų;

| (4) | Pasienio regionų komunikate taip pat pateikta įrodymų, kad pasienio regionuose vis dar esama keleto teisinių kliūčių, visų pirma susijusių su sveikatos priežiūros paslaugomis, darbo reglamentavimu, mokesčiais, verslo plėtra, ir kliūčių, susijusių su administracinės kultūros ir nacionalinių teisinių sistemų skirtumais. Nei Europos teritorinio bendradarbiavimo finansavimas, nei Europos teritorinio bendradarbiavimo grupių (ETBG) teikiama institucinė parama bendradarbiavimui skatinti nėra pakankama siekiant šalinti kliūtis, kurios faktiškai trukdo veiksmingai bendradarbiauti; |
| --- | --- |

(4)

Pasienio regionų komunikate taip pat pateikta įrodymų, kad pasienio regionuose vis dar esama keleto teisinių kliūčių, visų pirma susijusių su sveikatos priežiūros paslaugomis, darbo reglamentavimu, mokesčiais, verslo plėtra, ir kliūčių, susijusių su administracinės kultūros ir nacionalinių teisinių sistemų skirtumais. Nei Europos teritorinio bendradarbiavimo finansavimas, nei Europos teritorinio bendradarbiavimo grupių (ETBG) teikiama institucinė parama bendradarbiavimui skatinti nėra pakankama siekiant šalinti kliūtis, kurios faktiškai trukdo veiksmingai bendradarbiauti;

| (5) | nuo 1990 m. pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo programas, geriau žinomas kaip INTERREG (5), buvo remiamos tarpvalstybinio bendradarbiavimo programos Sąjungos pasienio regionuose, įskaitant ELPA šalių pasienio regionus. Finansuota tūkstančiai projektų ir iniciatyvų, kuriais prisidėta prie didesnės Europos integracijos. Svarbiausi laimėjimai įgyvendinant INTERREG programas – išaugęs pasitikėjimas, tvirtesni ryšiai, geresnė aplinkos būklė, patobulinta sveikatos priežiūra ir spartesnis ekonomikos augimas. Nuo žmonių tarpusavio ryšių projektų iki investicijų infrastruktūrai ir paramos institucijų bendradarbiavimo iniciatyvoms – INTERREG iš esmės pakeitė pasienio regionus ir prisidėjo prie jų transformacijos. Pagal INTERREG taip pat buvo remiamas bendradarbiavimas dėl tam tikrų jūrų sienų. Tačiau teisinės kliūtys yra kur kas mažiau svarbios jūrų sienas turinčiuose regionuose, kur fiziškai neįmanoma kasdien arba kas savaitę kirsti sienos darbo, mokslo ir dalyvavimo mokymuose tikslais, vykstant apsipirkti, naudojantis visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis ar infrastruktūra, arba keliais iš šių tikslų, arba imantis skubių veiksmų ekstremaliųjų situacijų atvejais; |
| --- | --- |

(5)

nuo 1990 m. pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo programas, geriau žinomas kaip INTERREG (5), buvo remiamos tarpvalstybinio bendradarbiavimo programos Sąjungos pasienio regionuose, įskaitant ELPA šalių pasienio regionus. Finansuota tūkstančiai projektų ir iniciatyvų, kuriais prisidėta prie didesnės Europos integracijos. Svarbiausi laimėjimai įgyvendinant INTERREG programas – išaugęs pasitikėjimas, tvirtesni ryšiai, geresnė aplinkos būklė, patobulinta sveikatos priežiūra ir spartesnis ekonomikos augimas. Nuo žmonių tarpusavio ryšių projektų iki investicijų infrastruktūrai ir paramos institucijų bendradarbiavimo iniciatyvoms – INTERREG iš esmės pakeitė pasienio regionus ir prisidėjo prie jų transformacijos. Pagal INTERREG taip pat buvo remiamas bendradarbiavimas dėl tam tikrų jūrų sienų. Tačiau teisinės kliūtys yra kur kas mažiau svarbios jūrų sienas turinčiuose regionuose, kur fiziškai neįmanoma kasdien arba kas savaitę kirsti sienos darbo, mokslo ir dalyvavimo mokymuose tikslais, vykstant apsipirkti, naudojantis visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis ar infrastruktūra, arba keliais iš šių tikslų, arba imantis skubių veiksmų ekstremaliųjų situacijų atvejais;

| (6) | INTERREG finansinę paramą tarpvalstybiniam bendradarbiavimui papildė Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės, įkurtos nuo 2006 m. pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1082/2006 (6). Tačiau pagal Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 7 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ETBG neturi reglamentavimo įgaliojimų teisinėms ir administracinėms kliūtims tarpvalstybiniu mastu šalinti; |
| --- | --- |

(6)

INTERREG finansinę paramą tarpvalstybiniam bendradarbiavimui papildė Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės, įkurtos nuo 2006 m. pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1082/2006 (6). Tačiau pagal Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 7 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ETBG neturi reglamentavimo įgaliojimų teisinėms ir administracinėms kliūtims tarpvalstybiniu mastu šalinti;

| (7) | Pasienio regionų komunikate Komisija be kitų priemonių nurodė 2015 m. pirmininkaujančio Liuksemburgo pradėtą iniciatyvą. Keletas valstybių narių mano, kad siekiant palengvinti tarpvalstybinių projektų vykdymą būtų naudinga sukurti naują priemonę, pagal kurią būtų galima savanoriškai ir pritarus atsakingoms kompetentingoms institucijoms vienos valstybės narės taisykles taikyti kaimyninėje valstybėje narėje. Ji būtų taikoma, kai pasienio regione nustatytu laikotarpiu įgyvendinamas atskiras projektas ar veiksmas, kuriuos inicijavo vietos arba regioninės valdžios institucijos; |
| --- | --- |

(7)

Pasienio regionų komunikate Komisija be kitų priemonių nurodė 2015 m. pirmininkaujančio Liuksemburgo pradėtą iniciatyvą. Keletas valstybių narių mano, kad siekiant palengvinti tarpvalstybinių projektų vykdymą būtų naudinga sukurti naują priemonę, pagal kurią būtų galima savanoriškai ir pritarus atsakingoms kompetentingoms institucijoms vienos valstybės narės taisykles taikyti kaimyninėje valstybėje narėje. Ji būtų taikoma, kai pasienio regione nustatytu laikotarpiu įgyvendinamas atskiras projektas ar veiksmas, kuriuos inicijavo vietos arba regioninės valdžios institucijos;

| (8) | nors kai kuriuose Sąjungos regionuose jau esama keleto veiksmingų tarpvalstybinio bendradarbiavimo mechanizmų tarpvyriausybiniu, regioniniu ir vietos lygiu, jie neapima visų Sąjungos pasienio regionų. Todėl siekiant papildyti esamas sistemas būtina sukurti savanorišką mechanizmą, skirtą teisinėms ir administracinėms kliūtims pasienio regionuose šalinti (toliau – mechanizmas)
  , tačiau tai netrukdo sukurti alternatyvius panašius mechanizmus pagal konkrečius poreikius nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmenimis
  ; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

nors kai kuriuose Sąjungos regionuose jau esama keleto veiksmingų tarpvalstybinio bendradarbiavimo mechanizmų tarpvyriausybiniu, regioniniu ir vietos lygiu, jie neapima visų Sąjungos pasienio regionų. Todėl siekiant papildyti esamas sistemas būtina sukurti savanorišką mechanizmą, skirtą teisinėms ir administracinėms kliūtims pasienio regionuose šalinti (toliau – mechanizmas)
  , tačiau tai netrukdo sukurti alternatyvius panašius mechanizmus pagal konkrečius poreikius nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmenimis
  ; [2 pakeit.]

| (9) | visapusiškai laikantis valstybių narių konstitucinės ir institucinės sąrangos, mechanizmas turėtų būti taikomas savanoriškai tuose konkrečios valstybės narės pasienio regionuose, kuriuose jau esama kito veiksmingo mechanizmo arba kurių kaimyninėje valstybėje narėje kitas veiksmingas mechanizmas galėtų būti sukurtas. Jį turėtų sudaryti dvi priemonės: Europos tarpvalstybinio įsipareigojimo (toliau – įsipareigojimas) pasirašymas ir sudarymas arba Europos tarpvalstybinio pareiškimo (toliau – pareiškimas) pasirašymas
  . Valstybės narės turėtų turėti galimybę pasirinkti naudoti priemonę, kuri, jų nuomone, yra naudingesnė
  ; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

visapusiškai laikantis valstybių narių konstitucinės ir institucinės sąrangos, mechanizmas turėtų būti taikomas savanoriškai tuose konkrečios valstybės narės pasienio regionuose, kuriuose jau esama kito veiksmingo mechanizmo arba kurių kaimyninėje valstybėje narėje kitas veiksmingas mechanizmas galėtų būti sukurtas. Jį turėtų sudaryti dvi priemonės: Europos tarpvalstybinio įsipareigojimo (toliau – įsipareigojimas) pasirašymas ir sudarymas arba Europos tarpvalstybinio pareiškimo (toliau – pareiškimas) pasirašymas
  . Valstybės narės turėtų turėti galimybę pasirinkti naudoti priemonę, kuri, jų nuomone, yra naudingesnė
  ; [3 pakeit.]

| (9a) | prieš sudarydamos ir pasirašydamos įsipareigojimą arba prieš pasirašydamos pareiškimą pagal šį reglamentą, kompetentingos susijusių valstybių narių, šalių, vienetų ar regionų institucijos, vadovaudamosi savo konstitucinėmis ir teisiškai apibrėžtomis konkrečiomis kompetencijomis, turėtų priimti siūlomą ad hoc teisinį sprendimą; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(9a)

prieš sudarydamos ir pasirašydamos įsipareigojimą arba prieš pasirašydamos pareiškimą pagal šį reglamentą, kompetentingos susijusių valstybių narių, šalių, vienetų ar regionų institucijos, vadovaudamosi savo konstitucinėmis ir teisiškai apibrėžtomis konkrečiomis kompetencijomis, turėtų priimti siūlomą ad hoc teisinį sprendimą; [4 pakeit.]

| (10) | įsipareigojimas turėtų būti įgyvendinamas savaime, o tai reiškia, kad sudarius įsipareigojimą vienos valstybės narės tam tikros teisinės nuostatos turėtų būti taikomos kaimyninės valstybės narės teritorijoje. Taip pat turėtų būti priimtina tai, kad valstybės narės turi teisėkūros procedūra priimti aktą, leidžiantį sudaryti įsipareigojimą, siekiant išvengti atvejų, kai nuo nacionalinės teisės aktų, kuriuos oficialiai priėmė teisėkūros institucija, leidžia nukrypti valdžios institucija, kuri nėra toji teisėkūros institucija, ir kai pažeidžiamas teisinio aiškumo ir skaidrumo principas, arba ir viena, ir kita; |
| --- | --- |

(10)

įsipareigojimas turėtų būti įgyvendinamas savaime, o tai reiškia, kad sudarius įsipareigojimą vienos valstybės narės tam tikros teisinės nuostatos turėtų būti taikomos kaimyninės valstybės narės teritorijoje. Taip pat turėtų būti priimtina tai, kad valstybės narės turi teisėkūros procedūra priimti aktą, leidžiantį sudaryti įsipareigojimą, siekiant išvengti atvejų, kai nuo nacionalinės teisės aktų, kuriuos oficialiai priėmė teisėkūros institucija, leidžia nukrypti valdžios institucija, kuri nėra toji teisėkūros institucija, ir kai pažeidžiamas teisinio aiškumo ir skaidrumo principas, arba ir viena, ir kita;

| (11) | dėl pareiškimo valstybė narė vis tiek turėtų pradėti teisėkūros procedūrą. Pareiškimą sudaranti valdžios institucija turėtų oficialiai pareikšti, kad iki tam tikro termino ji pradės teisėkūros procedūrą, būtiną iš dalies pakeisti įprastai taikytinai nacionalinei teisei, ir pagal aiškią nukrypti leidžiančią nuostatą taikys kaimyninės valstybės narės teisę
  , taip siekiant pašalinti kliūtis, trukdančias įgyvendinti bendrus tarpvalstybinius projektus
  ; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(11)

dėl pareiškimo valstybė narė vis tiek turėtų pradėti teisėkūros procedūrą. Pareiškimą sudaranti valdžios institucija turėtų oficialiai pareikšti, kad iki tam tikro termino ji pradės teisėkūros procedūrą, būtiną iš dalies pakeisti įprastai taikytinai nacionalinei teisei, ir pagal aiškią nukrypti leidžiančią nuostatą taikys kaimyninės valstybės narės teisę
  , taip siekiant pašalinti kliūtis, trukdančias įgyvendinti bendrus tarpvalstybinius projektus
  ; [5 pakeit.]

| (12) | su teisinėmis kliūtimis susiduria daugiausia žmonės, vykdantys veiklą prie sausumos sienų,
  pavyzdžiui, tarpvalstybiniai darbuotojai,
  nes jiems tenka kasdien arba kas savaitę kirsti sienas. Siekiant, kad šis reglamentas didžiausią poveikį turėtų arčiausiai sienos esantiems regionams, o didžiausias integracijos ir sąveikos lygis būtų pasiektas tarp kaimyninių valstybių narių, šis reglamentas turėtų būti taikomas pasienio regionų teritorijai, kuri, kaip apibrėžta, apima sausumos
  ar jūrų
  sieną turinčius kaimyninius regionus dviejose arba daugiau valstybių narių NUTS 3 lygio regionuose (7). Tai neturėtų užkirsti kelio valstybėms narėms
  savanoriškai visoms susijusioms šalims
  taikyti mechanizmą taip pat ir jūrų sienoms ir išorės sienoms, kurios nesiriboja su ELPA šalimis; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

su teisinėmis kliūtimis susiduria daugiausia žmonės, vykdantys veiklą prie sausumos sienų,
  pavyzdžiui, tarpvalstybiniai darbuotojai,
  nes jiems tenka kasdien arba kas savaitę kirsti sienas. Siekiant, kad šis reglamentas didžiausią poveikį turėtų arčiausiai sienos esantiems regionams, o didžiausias integracijos ir sąveikos lygis būtų pasiektas tarp kaimyninių valstybių narių, šis reglamentas turėtų būti taikomas pasienio regionų teritorijai, kuri, kaip apibrėžta, apima sausumos
  ar jūrų
  sieną turinčius kaimyninius regionus dviejose arba daugiau valstybių narių NUTS 3 lygio regionuose (7). Tai neturėtų užkirsti kelio valstybėms narėms
  savanoriškai visoms susijusioms šalims
  taikyti mechanizmą taip pat ir jūrų sienoms ir išorės sienoms, kurios nesiriboja su ELPA šalimis; [6 pakeit.]

| (13) | siekiant koordinuoti įvairių valdžios institucijų užduotis – kai kuriose valstybėse narėse tai bus nacionalinės ir regioninės teisėkūros institucijos – konkrečioje valstybėje narėje ir tarp vienos ar kelių kaimyninių valstybių narių valdžios institucijų, kiekviena valstybė narė, pasirinkusi taikyti mechanizmą, turėtų įsipareigoti įkurti nacionalinius, o prireikus ir regioninius tarpvalstybinio koordinavimo punktus, ir apibrėžti jų užduotis ir kompetenciją įvairiais mechanizmo taikymo etapais, įskaitant įsipareigojimų ir pareiškimų inicijavimą, sudarymą, įgyvendinimą ir stebėseną; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(13)

siekiant koordinuoti įvairių valdžios institucijų užduotis – kai kuriose valstybėse narėse tai bus nacionalinės ir regioninės teisėkūros institucijos – konkrečioje valstybėje narėje ir tarp vienos ar kelių kaimyninių valstybių narių valdžios institucijų, kiekviena valstybė narė, pasirinkusi taikyti mechanizmą, turėtų įsipareigoti įkurti nacionalinius, o prireikus ir regioninius tarpvalstybinio koordinavimo punktus, ir apibrėžti jų užduotis ir kompetenciją įvairiais mechanizmo taikymo etapais, įskaitant įsipareigojimų ir pareiškimų inicijavimą, sudarymą, įgyvendinimą ir stebėseną; [7 pakeit.]

| (14) | kaip nurodyta Pasienio regionų komunikate, Komisija turėtų įkurti Sąjungos lygmens koordinavimo punktą. Koordinavimo punktas turėtų palaikyti ryšius su įvairiais nacionaliniais, o prireikus ir regioniniais tarpvalstybinio koordinavimo punktais. Komisija turėtų sukurti ir tvarkyti įsipareigojimų ir pareiškimų duomenų bazę pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 (8); |
| --- | --- |

(14)

kaip nurodyta Pasienio regionų komunikate, Komisija turėtų įkurti Sąjungos lygmens koordinavimo punktą. Koordinavimo punktas turėtų palaikyti ryšius su įvairiais nacionaliniais, o prireikus ir regioniniais tarpvalstybinio koordinavimo punktais. Komisija turėtų sukurti ir tvarkyti įsipareigojimų ir pareiškimų duomenų bazę pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 (8);

| (15) | šiame reglamente turėtų būti nustatyta įsipareigojimų arba pareiškimų sudarymo procedūra ir išsamiai aprašyti skirtingi etapai; iniciatyvinio dokumento parengimas ir pateikimas, preliminari analizė, kurią atlieka valstybė narė, turinti taikyti kaimyninės valstybės narės teisines nuostatas, sudarytino įsipareigojimo arba pareiškimo parengimas ir galiausiai įsipareigojimo ir pareiškimo sudarymo procedūra. Taip pat turėtų būti išsamiai išdėstyti į iniciatyvinį dokumentą įtrauktini elementai, įsipareigojimų ir pareiškimų projektai, galutinės versijos ir taikytini terminai; |
| --- | --- |

(15)

šiame reglamente turėtų būti nustatyta įsipareigojimų arba pareiškimų sudarymo procedūra ir išsamiai aprašyti skirtingi etapai; iniciatyvinio dokumento parengimas ir pateikimas, preliminari analizė, kurią atlieka valstybė narė, turinti taikyti kaimyninės valstybės narės teisines nuostatas, sudarytino įsipareigojimo arba pareiškimo parengimas ir galiausiai įsipareigojimo ir pareiškimo sudarymo procedūra. Taip pat turėtų būti išsamiai išdėstyti į iniciatyvinį dokumentą įtrauktini elementai, įsipareigojimų ir pareiškimų projektai, galutinės versijos ir taikytini terminai;

| (16) | konkrečiau, šiame reglamente turėtų būti nustatyta, kas gali būti bendro projekto iniciatorius. Kadangi mechanizmas turėtų padėti įgyvendinti bendrus tarpvalstybinius projektus, pirmai grupei turėtų priklausyti subjektai, inicijuojantys arba ir inicijuojantys, ir įgyvendinantys tokį bendrą projektą. Sąvoka projektas turėtų būti suprantama plačiąja prasme, kaip apimanti konkretų infrastruktūros objektą arba kelių rūšių veiklą tam tikroje teritorijoje, arba ir viena, ir kita. Antra, vietos ar regioninei valdžios institucijai, esančiai konkrečiame pasienio regione arba turinčiai viešosios valdžios įgaliojimų tame pasienio regione, turėtų būti suteikti įgaliojimai imtis iniciatyvos taikyti nacionalinę teisę, dėl kurios atsiranda kliūčių, bet šios valdžios institucijos institucinei kompetencijai nepriklauso iš dalies keisti šią teisę arba leisti nuo jos nukrypti. Trečia, iniciatoriumi turėtų būti tarpvalstybinio bendradarbiavimo tikslu įsteigtos įstaigos, esančios arba veikiančios bent dalyje konkretaus pasienio regiono, įskaitant Europos teritorinio bendradarbiavimo grupes arba panašius subjektus, siekiant struktūruotai organizuoti tarpvalstybinį vystymą. Galiausiai galimybė pateikti iniciatyvą taip pat turėtų būti suteikta tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje besispecializuojančioms įstaigoms, kurios taip pat gali būti susipažinusios su kitose Sąjungos vietose taikomais būdais panašioms problemoms spręsti. Siekiant sukurti sąveiką su įstaigomis, kurias tiesiogiai paveikė kliūtis, ir su įstaigomis, kurios turi ekspertinių žinių tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje apskritai, bendrai aktyvuoti mechanizmą gali visos grupės; |
| --- | --- |

(16)

konkrečiau, šiame reglamente turėtų būti nustatyta, kas gali būti bendro projekto iniciatorius. Kadangi mechanizmas turėtų padėti įgyvendinti bendrus tarpvalstybinius projektus, pirmai grupei turėtų priklausyti subjektai, inicijuojantys arba ir inicijuojantys, ir įgyvendinantys tokį bendrą projektą. Sąvoka projektas turėtų būti suprantama plačiąja prasme, kaip apimanti konkretų infrastruktūros objektą arba kelių rūšių veiklą tam tikroje teritorijoje, arba ir viena, ir kita. Antra, vietos ar regioninei valdžios institucijai, esančiai konkrečiame pasienio regione arba turinčiai viešosios valdžios įgaliojimų tame pasienio regione, turėtų būti suteikti įgaliojimai imtis iniciatyvos taikyti nacionalinę teisę, dėl kurios atsiranda kliūčių, bet šios valdžios institucijos institucinei kompetencijai nepriklauso iš dalies keisti šią teisę arba leisti nuo jos nukrypti. Trečia, iniciatoriumi turėtų būti tarpvalstybinio bendradarbiavimo tikslu įsteigtos įstaigos, esančios arba veikiančios bent dalyje konkretaus pasienio regiono, įskaitant Europos teritorinio bendradarbiavimo grupes arba panašius subjektus, siekiant struktūruotai organizuoti tarpvalstybinį vystymą. Galiausiai galimybė pateikti iniciatyvą taip pat turėtų būti suteikta tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje besispecializuojančioms įstaigoms, kurios taip pat gali būti susipažinusios su kitose Sąjungos vietose taikomais būdais panašioms problemoms spręsti. Siekiant sukurti sąveiką su įstaigomis, kurias tiesiogiai paveikė kliūtis, ir su įstaigomis, kurios turi ekspertinių žinių tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje apskritai, bendrai aktyvuoti mechanizmą gali visos grupės;

| (17) | pagrindinis valstybėse narėse esantis subjektas, kurio prašoma sudaryti įsipareigojimą arba pareiškimą, turėtų būti atitinkamas nacionalinis arba regioninis tarpvalstybinio koordinavimo punktas, kuris turi palaikyti ryšius su visomis savo valstybės narės kompetentingomis institucijomis ir su atitinkama kaimyninės valstybės narės institucija. Taip pat turėtų būti aiškiai nustatyta, kad tarpvalstybinio koordinavimo punktas gali nuspręsti, ar pradėti įsipareigojimo arba pareiškimo sudarymo procedūrą arba ar jau buvo surastas galimas sprendimas vienai ar kelioms teisinėms kliūtims šalinti. Kita vertus, taip pat turėtų būti nustatyta, kad valstybė narė, kurios teisinės nuostatos bus taikomos kitoje valstybėje narėje, gali neleisti jų taikyti už savo teritorijos ribų. Bet koks sprendimas turi būti
  deramai
  pagrįstas ir apie jį reikia
  laiku
  pranešti
  visiems partneriams
  ; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(17)

pagrindinis valstybėse narėse esantis subjektas, kurio prašoma sudaryti įsipareigojimą arba pareiškimą, turėtų būti atitinkamas nacionalinis arba regioninis tarpvalstybinio koordinavimo punktas, kuris turi palaikyti ryšius su visomis savo valstybės narės kompetentingomis institucijomis ir su atitinkama kaimyninės valstybės narės institucija. Taip pat turėtų būti aiškiai nustatyta, kad tarpvalstybinio koordinavimo punktas gali nuspręsti, ar pradėti įsipareigojimo arba pareiškimo sudarymo procedūrą arba ar jau buvo surastas galimas sprendimas vienai ar kelioms teisinėms kliūtims šalinti. Kita vertus, taip pat turėtų būti nustatyta, kad valstybė narė, kurios teisinės nuostatos bus taikomos kitoje valstybėje narėje, gali neleisti jų taikyti už savo teritorijos ribų. Bet koks sprendimas turi būti
  deramai
  pagrįstas ir apie jį reikia
  laiku
  pranešti
  visiems partneriams
  ; [8 pakeit.]

| (18) | šiame reglamente turėtų būti nustatytos išsamios ketinamų sudaryti ir pasirašyti įsipareigojimų ir pareiškimų įgyvendinimo, taikymo ir stebėsenos taisyklės; |
| --- | --- |

(18)

šiame reglamente turėtų būti nustatytos išsamios ketinamų sudaryti ir pasirašyti įsipareigojimų ir pareiškimų įgyvendinimo, taikymo ir stebėsenos taisyklės;

| (19) | savaime įgyvendinamo įsipareigojimo įgyvendinimas turėtų reikšti kitos valstybės narės nacionalinių nuostatų taikymą
  , įgyvendinant bendrus projektus
  . Tai turėtų reikšti arba jau priimtų teisiškai privalomų administracinių aktų pakeitimą pagal įprastai taikytiną nacionalinę teisę, arba, jeigu tai dar nebuvo padaryta, naujų administracinių aktų, grindžiamų kitos valstybės narės teisės aktais, priėmimą
  iki visų partnerių sutarto termino, kad būtų galima laiku pradėti vykdyti bendrus projektus
  . Kai kompetencija dėl skirtingų sudėtingos teisinės kliūties aspektų priklauso kelioms valdžios institucijoms, kartu su įsipareigojimu turėtų būti pateiktas kiekvienam iš šių aspektų skirtas tvarkaraštis. Laikantis subsidiarumo principo, šie iš dalies pakeisti arba nauji administraciniai aktai turėtų būti priimami ir perduodami pagal nacionalinį administracinių procedūrų įstatymą; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(19)

savaime įgyvendinamo įsipareigojimo įgyvendinimas turėtų reikšti kitos valstybės narės nacionalinių nuostatų taikymą
  , įgyvendinant bendrus projektus
  . Tai turėtų reikšti arba jau priimtų teisiškai privalomų administracinių aktų pakeitimą pagal įprastai taikytiną nacionalinę teisę, arba, jeigu tai dar nebuvo padaryta, naujų administracinių aktų, grindžiamų kitos valstybės narės teisės aktais, priėmimą
  iki visų partnerių sutarto termino, kad būtų galima laiku pradėti vykdyti bendrus projektus
  . Kai kompetencija dėl skirtingų sudėtingos teisinės kliūties aspektų priklauso kelioms valdžios institucijoms, kartu su įsipareigojimu turėtų būti pateiktas kiekvienam iš šių aspektų skirtas tvarkaraštis. Laikantis subsidiarumo principo, šie iš dalies pakeisti arba nauji administraciniai aktai turėtų būti priimami ir perduodami pagal nacionalinį administracinių procedūrų įstatymą; [9 pakeit.]

| (20) | įsipareigojimų įgyvendinimas iš esmės turėtų reikšti teisės akto pasiūlymo parengimą ir pateikimą siekiant iš dalies pakeisti galiojančią nacionalinę teisę arba leisti nuo jos nukrypti. Priėmus šiuos pakeitimus ar nukrypti leidžiančias nuostatas, jos turėtų būti paviešintos, o tada įgyvendintos kaip įsipareigojimai iš dalies keičiant ir priimant teisiškai privalomus administracinius aktus; |
| --- | --- |

(20)

įsipareigojimų įgyvendinimas iš esmės turėtų reikšti teisės akto pasiūlymo parengimą ir pateikimą siekiant iš dalies pakeisti galiojančią nacionalinę teisę arba leisti nuo jos nukrypti. Priėmus šiuos pakeitimus ar nukrypti leidžiančias nuostatas, jos turėtų būti paviešintos, o tada įgyvendintos kaip įsipareigojimai iš dalies keičiant ir priimant teisiškai privalomus administracinius aktus;

| (21) | remiantis teisiškai privalomais teisės aktais, turėtų būti stebima, kaip paisoma įsipareigojimo arba pareiškimo adresatų pareigų ir teisių. Valstybėms narėms turėtų būti leidžiama nuspręsti, ar tokią stebėseną patikėti teisines nuostatas perdavusios valstybės narės valdžios institucijoms, nes šios valdžios institucijos yra geriau susipažinusios su šiomis taisyklėmis, ar tokią stebėseną patikėti valstybės narės, kurioje šios nuostatos taikomos, valdžios institucijoms, nes šios valdžios institucijos yra geriau susipažinusios su likusia įsipareigojančiosios valstybės narės teisine sistema ir adresatus reglamentuojančia teise; |
| --- | --- |

(21)

remiantis teisiškai privalomais teisės aktais, turėtų būti stebima, kaip paisoma įsipareigojimo arba pareiškimo adresatų pareigų ir teisių. Valstybėms narėms turėtų būti leidžiama nuspręsti, ar tokią stebėseną patikėti teisines nuostatas perdavusios valstybės narės valdžios institucijoms, nes šios valdžios institucijos yra geriau susipažinusios su šiomis taisyklėmis, ar tokią stebėseną patikėti valstybės narės, kurioje šios nuostatos taikomos, valdžios institucijoms, nes šios valdžios institucijos yra geriau susipažinusios su likusia įsipareigojančiosios valstybės narės teisine sistema ir adresatus reglamentuojančia teise;

| (22) | turėtų būti paaiškinta apsauga, skirta asmenims, kurių buveinė yra pasienio regionuose, kuriems įsipareigojimo ir iš dalies pakeistų teisės aktų, vadovaujantis pareiškimu, taikymas ir stebėsena turi tiesioginės arba netiesioginės įtakos, ir kurie mano, kad jie nukentėjo nuo su taikymu susijusių veiksmų arba neveikimo. Tiek įsipareigojimo, tiek ir pareiškimo atveju kaimyninės valstybės narės teisė įsipareigojančiojoje valstybėje narėje būtų taikoma kaip integruota jos teisės aktų dalis, todėl net ir tais atvejais, kai asmenų oficiali buveinė yra perduodančioje valstybėje narėje, dėl teisinės apsaugos turėtų spręsti įsipareigojančiosios valstybės narės teismai. Tas pats principas turėtų būti taikomas, kai užginčijamas valstybės narės administracinis aktas ir dėl jos imamasi teisių gynimo priemonių. Tačiau, kai teisės gynimo priemonių imamasi dėl įsipareigojimo arba pareiškimo taikymo stebėsenos, turėtų būti taikomas kitas principas. Kai perduodančiosios valstybės narės institucija sutinka stebėti, kaip taikomos iš dalies pakeistos įsipareigojančiosios valstybės narės teisinės nuostatos, ir gali įsipareigojančiosios valstybės narės institucijų naudai, bet savo vardu imtis veiksmų asmenų, kurių buveinė yra pasienio regione, atžvilgiu, kompetentingais teismais turėtų būti valstybės narės, kurioje yra asmenų oficiali buveinė, teismai. Antra vertus, kai kompetentinga perduodančioji institucija gali veikti ne savo vardu, o kompetentingos įsipareigojančiosios institucijos vardu, kompetentingais teismais turėtų būti įsipareigojančiosios valstybės narės teismai, neatsižvelgiant į tai, kur yra asmens oficiali buveinė; |
| --- | --- |

(22)

turėtų būti paaiškinta apsauga, skirta asmenims, kurių buveinė yra pasienio regionuose, kuriems įsipareigojimo ir iš dalies pakeistų teisės aktų, vadovaujantis pareiškimu, taikymas ir stebėsena turi tiesioginės arba netiesioginės įtakos, ir kurie mano, kad jie nukentėjo nuo su taikymu susijusių veiksmų arba neveikimo. Tiek įsipareigojimo, tiek ir pareiškimo atveju kaimyninės valstybės narės teisė įsipareigojančiojoje valstybėje narėje būtų taikoma kaip integruota jos teisės aktų dalis, todėl net ir tais atvejais, kai asmenų oficiali buveinė yra perduodančioje valstybėje narėje, dėl teisinės apsaugos turėtų spręsti įsipareigojančiosios valstybės narės teismai. Tas pats principas turėtų būti taikomas, kai užginčijamas valstybės narės administracinis aktas ir dėl jos imamasi teisių gynimo priemonių. Tačiau, kai teisės gynimo priemonių imamasi dėl įsipareigojimo arba pareiškimo taikymo stebėsenos, turėtų būti taikomas kitas principas. Kai perduodančiosios valstybės narės institucija sutinka stebėti, kaip taikomos iš dalies pakeistos įsipareigojančiosios valstybės narės teisinės nuostatos, ir gali įsipareigojančiosios valstybės narės institucijų naudai, bet savo vardu imtis veiksmų asmenų, kurių buveinė yra pasienio regione, atžvilgiu, kompetentingais teismais turėtų būti valstybės narės, kurioje yra asmenų oficiali buveinė, teismai. Antra vertus, kai kompetentinga perduodančioji institucija gali veikti ne savo vardu, o kompetentingos įsipareigojančiosios institucijos vardu, kompetentingais teismais turėtų būti įsipareigojančiosios valstybės narės teismai, neatsižvelgiant į tai, kur yra asmens oficiali buveinė;

| (23) | šiame reglamente turėtų būti nustatytos taisyklės, reguliuojančios jo įgyvendinimą, jo taikymo stebėseną ir valstybių narių pareigas, susijusias su jų nacionalinėmis įgyvendinimo taisyklėmis; |
| --- | --- |

(23)

šiame reglamente turėtų būti nustatytos taisyklės, reguliuojančios jo įgyvendinimą, jo taikymo stebėseną ir valstybių narių pareigas, susijusias su jų nacionalinėmis įgyvendinimo taisyklėmis;

| (24) | siekiant sukurti duomenų bazę pagal 8

  7
  straipsnį, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, kad ji galėtų nustatyti taisykles, reguliuojančias jos veikimą, duomenų apsaugą ir modelį, kurį tarpvalstybinio koordinavimo punktai turėtų naudoti teikdami informaciją apie mechanizmo įgyvendinimą ir taikymą. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (9) nustatytą patariamąją procedūrą. Praktiniais sumetimais ir koordinavimo tikslais komitetu, kurio kompetencijai priklauso įgyvendinimo aktų priėmimo procedūra, turėtų būti Europos struktūrinių ir investicijų fondų koordinavimo komitetas; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(24)

siekiant sukurti duomenų bazę pagal 8

  7
  straipsnį, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, kad ji galėtų nustatyti taisykles, reguliuojančias jos veikimą, duomenų apsaugą ir modelį, kurį tarpvalstybinio koordinavimo punktai turėtų naudoti teikdami informaciją apie mechanizmo įgyvendinimą ir taikymą. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (9) nustatytą patariamąją procedūrą. Praktiniais sumetimais ir koordinavimo tikslais komitetu, kurio kompetencijai priklauso įgyvendinimo aktų priėmimo procedūra, turėtų būti Europos struktūrinių ir investicijų fondų koordinavimo komitetas; [10 pakeit.]

| (25) | nacionalinėse įgyvendinimo taisyklėse turi būti nurodyti konkrečių valstybių narių pasienio regionai, kuriuose taikomas įsipareigojimas arba pareiškimas. Todėl Komisija galės įvertinti, ar nenurodytiems pasienio regionams valstybės narės pasirinko taikyti kitokį mechanizmą;
  [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(25)

nacionalinėse įgyvendinimo taisyklėse turi būti nurodyti konkrečių valstybių narių pasienio regionai, kuriuose taikomas įsipareigojimas arba pareiškimas. Todėl Komisija galės įvertinti, ar nenurodytiems pasienio regionams valstybės narės pasirinko taikyti kitokį mechanizmą;
  [11 pakeit.]

| (26) | šiame reglamente paisoma pagrindinių teisių ir laikomasi principų, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, visų pirma teisės į asmens duomenų apsaugą (8 straipsnis), teisės į mokslą (14 straipsnis), laisvės pasirinkti profesiją ir teisės dirbti (15 straipsnis), visų pirma laisvės ieškoti darbo, dirbti, pasinaudoti įsisteigimo teise ir teikti paslaugas bet kurioje valstybėje narėje, laisvės užsiimti verslu (16 straipsnis), teisės į socialinę apsaugą ir socialinę paramą (34 straipsnis), teisės į sveikatos priežiūrą (35 straipsnis), galimybės naudotis bendrus ekonominius interesus tenkinančiomis paslaugomis (36 straipsnis
  ) ir aukšto lygio aplinkos apsaugos, atitinkančios tvaraus vystymosi principą (37 straipsnis
  ); [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(26)

šiame reglamente paisoma pagrindinių teisių ir laikomasi principų, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, visų pirma teisės į asmens duomenų apsaugą (8 straipsnis), teisės į mokslą (14 straipsnis), laisvės pasirinkti profesiją ir teisės dirbti (15 straipsnis), visų pirma laisvės ieškoti darbo, dirbti, pasinaudoti įsisteigimo teise ir teikti paslaugas bet kurioje valstybėje narėje, laisvės užsiimti verslu (16 straipsnis), teisės į socialinę apsaugą ir socialinę paramą (34 straipsnis), teisės į sveikatos priežiūrą (35 straipsnis), galimybės naudotis bendrus ekonominius interesus tenkinančiomis paslaugomis (36 straipsnis
  ) ir aukšto lygio aplinkos apsaugos, atitinkančios tvaraus vystymosi principą (37 straipsnis
  ); [12 pakeit.]

| (27) | teritorinio bendradarbiavimo sąlygos turėtų būti nustatytos remiantis Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 5 straipsnio 3 dalyje įtvirtintu subsidiarumo principu. Valstybės narės ėmėsi individualių, dvišalių arba net daugiašalių iniciatyvų teisinėms kliūtims pasienyje šalinti. Tačiau šie mechanizmai veikia ne visose valstybėse narėse arba ne prie visų konkrečios valstybės narės sienų. Iki šiol Sąjungos lygmeniu sukurtos finansavimo priemonės (daugiausia INTERREG) ir teisinės priemonės (iš esmės Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės) nebuvo pakankamos siekiant pašalinti teisines kliūtis pasienyje visoje Sąjungoje. Kadangi siūlomo veiksmo tikslų valstybės narės nei centriniu lygmeniu, nei regioniniu ar vietos lygmeniu negali deramai pasiekti, dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu. Todėl Sąjungos teisės aktų leidėjui būtina imtis tolesnių veiksmų; |
| --- | --- |

(27)

teritorinio bendradarbiavimo sąlygos turėtų būti nustatytos remiantis Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 5 straipsnio 3 dalyje įtvirtintu subsidiarumo principu. Valstybės narės ėmėsi individualių, dvišalių arba net daugiašalių iniciatyvų teisinėms kliūtims pasienyje šalinti. Tačiau šie mechanizmai veikia ne visose valstybėse narėse arba ne prie visų konkrečios valstybės narės sienų. Iki šiol Sąjungos lygmeniu sukurtos finansavimo priemonės (daugiausia INTERREG) ir teisinės priemonės (iš esmės Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės) nebuvo pakankamos siekiant pašalinti teisines kliūtis pasienyje visoje Sąjungoje. Kadangi siūlomo veiksmo tikslų valstybės narės nei centriniu lygmeniu, nei regioniniu ar vietos lygmeniu negali deramai pasiekti, dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu. Todėl Sąjungos teisės aktų leidėjui būtina imtis tolesnių veiksmų;

| (28) | pagal ES sutarties 5 straipsnio 4 dalyje nustatytą proporcingumo principą, Sąjungos veiksmų turinys ir forma neturėtų viršyti to, kas būtina siekiant Sutarčių tikslų. Naudojimasis šiuo reglamentu nustatytu specialiu mechanizmu
  teisinėms kliūtims pasienio regionuose šalinti
  yra savanoriškas
  ir tai visiškai netrukdo naudoti alternatyvius panašius mechanizmus
  . Kai valstybė narė nusprendžia prie konkrečios sienos 
  įgyvendinant konkretų bendrą projektą
  su viena ar daugiau kaimyninių valstybių narių toliau šalinti teisines kliūtis konkrečiame pasienio regione pagal nacionaliniu lygmeniu savo nustatytus veiksmingus mechanizmus arba pagal oficialiai ar neoficialiai kartu su kita ar kitomis kaimyninėmis valstybėmis narėmis nustatytus mechanizmus, šiuo reglamentu nustatyto mechanizmo pasirinkti nebūtina. Panašiai, kai valstybė narė nusprendžia prie konkrečios sienos

  įgyvendinant konkretų bendrą projektą
  su viena ar daugiau kaimyninių valstybių narių prisijungti prie pagal oficialiai ar neoficialiai vienos arba kelių kaimyninių valstybių narių nustatyto veiksmingo mechanizmo, su sąlyga, kad pagal tą mechanizmą toks prisijungimas yra leidžiamas
  , šiuo reglamentu nustatyto mechanizmo pasirinkti nebūtina. Taip pat, kai valstybė narė nusprendžia kartu su viena ar daugiau kaimyninių valstybių narių oficialiai ar neoficialiai sukurti naują veiksmingą mechanizmą teisinėms kliūtims, kurios kliudo įgyvendinti bendrą projektą tarpvalstybiniuose regionuose, šalinti
  , šiuo reglamentu nustatyto mechanizmo pasirinkti nebūtina. Šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina pasiekti nurodytiems tikslams, susijusiems su tais pasienio regionais, kuriems valstybės narės nėra nustačiusios veiksmingų mechanizmų teisinėms kliūtims šalinti; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(28)

pagal ES sutarties 5 straipsnio 4 dalyje nustatytą proporcingumo principą, Sąjungos veiksmų turinys ir forma neturėtų viršyti to, kas būtina siekiant Sutarčių tikslų. Naudojimasis šiuo reglamentu nustatytu specialiu mechanizmu
  teisinėms kliūtims pasienio regionuose šalinti
  yra savanoriškas
  ir tai visiškai netrukdo naudoti alternatyvius panašius mechanizmus
  . Kai valstybė narė nusprendžia prie konkrečios sienos 
  įgyvendinant konkretų bendrą projektą
  su viena ar daugiau kaimyninių valstybių narių toliau šalinti teisines kliūtis konkrečiame pasienio regione pagal nacionaliniu lygmeniu savo nustatytus veiksmingus mechanizmus arba pagal oficialiai ar neoficialiai kartu su kita ar kitomis kaimyninėmis valstybėmis narėmis nustatytus mechanizmus, šiuo reglamentu nustatyto mechanizmo pasirinkti nebūtina. Panašiai, kai valstybė narė nusprendžia prie konkrečios sienos

  įgyvendinant konkretų bendrą projektą
  su viena ar daugiau kaimyninių valstybių narių prisijungti prie pagal oficialiai ar neoficialiai vienos arba kelių kaimyninių valstybių narių nustatyto veiksmingo mechanizmo, su sąlyga, kad pagal tą mechanizmą toks prisijungimas yra leidžiamas
  , šiuo reglamentu nustatyto mechanizmo pasirinkti nebūtina. Taip pat, kai valstybė narė nusprendžia kartu su viena ar daugiau kaimyninių valstybių narių oficialiai ar neoficialiai sukurti naują veiksmingą mechanizmą teisinėms kliūtims, kurios kliudo įgyvendinti bendrą projektą tarpvalstybiniuose regionuose, šalinti
  , šiuo reglamentu nustatyto mechanizmo pasirinkti nebūtina. Šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina pasiekti nurodytiems tikslams, susijusiems su tais pasienio regionais, kuriems valstybės narės nėra nustačiusios veiksmingų mechanizmų teisinėms kliūtims šalinti; [13 pakeit.]

| (28a) | šis reglamentas turi atitikti subsidiarumo principą. Juo jokiu būdu nedaromas poveikis valstybių narių suverenitetui ar prieštaraujama jų konstitucijoms, [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(28a)

šis reglamentas turi atitikti subsidiarumo principą. Juo jokiu būdu nedaromas poveikis valstybių narių suverenitetui ar prieštaraujama jų konstitucijoms, [14 pakeit.]

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Dalykas

1.   Šiuo reglamentu sukuriamas
  savanoriškas
  mechanizmas, pagal kurį vienos valstybės narės teisinės nuostatos būtų taikomos
  įgyvendinant vieną bendrą projektą
  konkrečiame pasienio regione kitoje valstybėje narėje, kai pastarosios valstybės narės savų teisinių nuostatų taikymas reikštų teisinę kliūtį, trukdančią

  vieną ar kelias teisines kliūtis, trukdančias
  įgyvendinti bendrą projektą (toliau – mechanizmas). 15[pakeit.]

2.   Mechanizmą sudaro viena iš šių priemonių:

| a) | savaime įgyvendinamo Europos tarpvalstybinio įsipareigojimo sudarymas, |
| --- | --- |

a)

savaime įgyvendinamo Europos tarpvalstybinio įsipareigojimo sudarymas,

| b) | Europos tarpvalstybinio pareiškimo sudarymas, tam valstybė narė turėtų pradėti teisėkūros procedūrą. |
| --- | --- |

b)

Europos tarpvalstybinio pareiškimo sudarymas, tam valstybė narė turėtų pradėti teisėkūros procedūrą.

3.   Šiuo reglamentu taip pat nustatoma:

| a) | valstybėse narėse esančių tarpvalstybinio koordinavimo punktų organizavimas ir užduotys, |
| --- | --- |

a)

valstybėse narėse esančių tarpvalstybinio koordinavimo punktų organizavimas ir užduotys,

| b) | Komisijos koordinavimo vaidmuo, susijęs su mechanizmu, |
| --- | --- |

b)

Komisijos koordinavimo vaidmuo, susijęs su mechanizmu,

| c) | asmenų, kurių buveinė yra pasienio regione
  arba kurie ten gyvena ribotą laikotarpį
  , teisinė apsauga, susijusi su mechanizmu. [16 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

asmenų, kurių buveinė yra pasienio regione
  arba kurie ten gyvena ribotą laikotarpį
  , teisinė apsauga, susijusi su mechanizmu. [16 pakeit.]

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas pasienio regionams, kaip apibrėžta 3 straipsnio 1 punkte.

2.   Jeigu valstybę narę sudaro keli teisėkūros įgaliojimus turintys teritoriniai vienetai, šis reglamentas taip pat taikomas tiems teritoriniams vienetams, įskaitant atitinkamas jų valdžios institucijas ar teisines nuostatas.

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | pasienio regionas – teritorija, apimanti sausumos
  ar jūrų
  sieną turinčius kaimyninius regionus dviejose arba daugiau valstybių narių NUTS 3 lygio regionuose; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

1)

pasienio regionas – teritorija, apimanti sausumos
  ar jūrų
  sieną turinčius kaimyninius regionus dviejose arba daugiau valstybių narių NUTS 3 lygio regionuose; [17 pakeit.]

| 2) | bendras projektas – infrastruktūros objektas, turintis poveikio konkrečiam pasienio regionui, arba visuotinės ekonominės svarbos paslauga, teikiama konkrečiame pasienio regione
  , neatsižvelgiant į tai, ar šis poveikis daromas vienoje sienos pusėje ar abipus sienos
  ; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

2)

bendras projektas – infrastruktūros objektas, turintis poveikio konkrečiam pasienio regionui, arba visuotinės ekonominės svarbos paslauga, teikiama konkrečiame pasienio regione
  , neatsižvelgiant į tai, ar šis poveikis daromas vienoje sienos pusėje ar abipus sienos
  ; [18 pakeit.]

| 3) | teisinė nuostata – bendram projektui taikoma teisinė arba administracinė nuostata, taisyklė ar administracinė praktika, neatsižvelgiant į tai, ar ją priėmė ar įgyvendino teisėkūros ar vykdomoji institucija; |
| --- | --- |

3)

teisinė nuostata – bendram projektui taikoma teisinė arba administracinė nuostata, taisyklė ar administracinė praktika, neatsižvelgiant į tai, ar ją priėmė ar įgyvendino teisėkūros ar vykdomoji institucija;

| 4) | teisinė kliūtis – su bendro projekto planavimu, plėtojimu, jam skirtais darbuotojais, finansavimu arba vykdymu susijusi teisinė nuostata, trukdanti išnaudoti visas pasienio regione esančias tarpvalstybinio bendradarbiavimo galimybes; |
| --- | --- |

4)

teisinė kliūtis – su bendro projekto planavimu, plėtojimu, jam skirtais darbuotojais, finansavimu arba vykdymu susijusi teisinė nuostata, trukdanti išnaudoti visas pasienio regione esančias tarpvalstybinio bendradarbiavimo galimybes;

| 5) | iniciatorius – subjektas, kuris įvardija teisinę kliūtį

  vieną ar daugiau teisinių kliūčių
  ir pateikęs iniciatyvinį dokumentą aktyvuoja mechanizmą; [19 pakeit.] |
| --- | --- |

5)

iniciatorius – subjektas, kuris įvardija teisinę kliūtį

  vieną ar daugiau teisinių kliūčių
  ir pateikęs iniciatyvinį dokumentą aktyvuoja mechanizmą; [19 pakeit.]

| 6) | iniciatyvinis dokumentas – vieno ar kelių iniciatorių parengtas dokumentas siekiant aktyvuoti mechanizmą; |
| --- | --- |

6)

iniciatyvinis dokumentas – vieno ar kelių iniciatorių parengtas dokumentas siekiant aktyvuoti mechanizmą;

| 7) | įsipareigojančioji valstybė narė – valstybė narė, kurios teritorijoje pagal konkretų Europos tarpvalstybinį įsipareigojimą (toliau – įsipareigojimas) arba Europos tarpvalstybinį pareiškimą (toliau – pareiškimas) bus taikoma viena perduodančiosios valstybės narės teisinė nuostata arba kelios nuostatos, o jeigu atitinkamų teisinių nuostatų nėra, bus nustatytas ad hoc teisinis reglamentavimas; |
| --- | --- |

7)

įsipareigojančioji valstybė narė – valstybė narė, kurios teritorijoje pagal konkretų Europos tarpvalstybinį įsipareigojimą (toliau – įsipareigojimas) arba Europos tarpvalstybinį pareiškimą (toliau – pareiškimas) bus taikoma viena perduodančiosios valstybės narės teisinė nuostata arba kelios nuostatos, o jeigu atitinkamų teisinių nuostatų nėra, bus nustatytas ad hoc teisinis reglamentavimas;

| 8) | perduodančioji valstybė narė – valstybė narė, kurios teisinės nuostatos bus taikomos įsipareigojančiojoje valstybėje narėje pagal konkretų įsipareigojimą arba pareiškimą; |
| --- | --- |

8)

perduodančioji valstybė narė – valstybė narė, kurios teisinės nuostatos bus taikomos įsipareigojančiojoje valstybėje narėje pagal konkretų įsipareigojimą arba pareiškimą;

| 9) | kompetentinga įsipareigojančioji institucija – įsipareigojančiosios valstybės narės institucija, turinti kompetencijos patvirtinti perduodančiosios valstybės narės teisinių nuostatų taikymą savo teritorijoje pagal konkretų įsipareigojimą, o pareiškimo atveju – įsipareigoti pradėti teisėkūros procedūrą, kurios reikia, kad būtų galima nukrypti nuo savo nacionalinių teisinių nuostatų; |
| --- | --- |

9)

kompetentinga įsipareigojančioji institucija – įsipareigojančiosios valstybės narės institucija, turinti kompetencijos patvirtinti perduodančiosios valstybės narės teisinių nuostatų taikymą savo teritorijoje pagal konkretų įsipareigojimą, o pareiškimo atveju – įsipareigoti pradėti teisėkūros procedūrą, kurios reikia, kad būtų galima nukrypti nuo savo nacionalinių teisinių nuostatų;

| 10) | kompetentinga perduodančioji institucija – perduodančiosios valstybės narės institucija, kurios kompetencijai priklauso priimti teisines nuostatas, kurios bus taikomos įsipareigojančiojoje valstybėje narėje, ir jas taikyti savo teritorijoje, arba ir viena, ir kita; |
| --- | --- |

10)

kompetentinga perduodančioji institucija – perduodančiosios valstybės narės institucija, kurios kompetencijai priklauso priimti teisines nuostatas, kurios bus taikomos įsipareigojančiojoje valstybėje narėje, ir jas taikyti savo teritorijoje, arba ir viena, ir kita;

| 11) | taikymo teritorija – įsipareigojančiosios valstybės narės teritorija, kurioje taikomos perduodančiosios valstybės narės teisinės nuostatos arba ad hoc teisinis reglamentavimas. |
| --- | --- |

11)

taikymo teritorija – įsipareigojančiosios valstybės narės teritorija, kurioje taikomos perduodančiosios valstybės narės teisinės nuostatos arba ad hoc teisinis reglamentavimas.

4 straipsnis

Valstybių narių galimybės šalinti teisines kliūtis

1.   Valstybės narės pasirenka

  gali pasirinkti
  taikyti mechanizmą arba pasirenka esamus

  kitus
  būdus siekdamos pašalinti teisines kliūtis, trukdančias įgyvendinti bendrą projektą pasienio regionuose prie konkrečios sienos su viena arba daugiau kaimyninių valstybių narių. [20 pakeit.]

2.   Valstybė narė taip pat gali nuspręsti prie konkrečios sienos

  Vykdant bendrą projektą pasienio regionuose
  su viena ar daugiau kaimyninių valstybių narių
  , valstybė narė gali
  prisijungti prie oficialiai ar neoficialiai vienos arba kelių kaimyninių valstybių narių nustatytos jau taikomos veiksmingos priemonės
  arba laikydamasi pareiškimo taiko mechanizmą
  . [21 pakeit.]

3.   Valstybės narės taip pat gali taikyti mechanizmą pasienio regionuose prie jūrų sienų arba pasienio regionuose

  savanoriškai visoms susijusioms šalims taikyti mechanizmą bendram projektui pasienio regione
  tarp vienos ar daugiau valstybių narių ir vienos ar daugiau trečiųjų valstybių arba vienos ar daugiau užjūrio šalių ir teritorijų. [22 pakeit.]

4.   Valstybės narės informuoja Komisiją apie bet kokį pagal šį straipsnį priimtą sprendimą.

5 straipsnis

Tarpvalstybinio koordinavimo punktai

1.   Jeigu

  Kiekviena
  valstybė narė nusprendžia taikyti mechanizmą, ji įsteigia
  arba paskiria
  vieną arba daugiau tarpvalstybinio koordinavimo punktų vienu iš šių būdų: [23 pakeit.]

| a) | nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu arba abiem lygmenimis paskiria tarpvalstybinio koordinavimo punktą kaip atskirą įstaigą; |
| --- | --- |

a)

nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu arba abiem lygmenimis paskiria tarpvalstybinio koordinavimo punktą kaip atskirą įstaigą;

| b) | nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu įsteigia tarpvalstybinio koordinavimo punktą veikiančios valdžios institucijos ar įstaigos viduje; |
| --- | --- |

b)

nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu įsteigia tarpvalstybinio koordinavimo punktą veikiančios valdžios institucijos ar įstaigos viduje;

| c) | paveda atitinkamai valdžios institucijai ar įstaigai kaip nacionaliniam arba regioniniam tarpvalstybinio koordinavimo punktui vykdyti papildomas užduotis. |
| --- | --- |

c)

paveda atitinkamai valdžios institucijai ar įstaigai kaip nacionaliniam arba regioniniam tarpvalstybinio koordinavimo punktui vykdyti papildomas užduotis.

2.   Įsipareigojančiosios valstybės narės ir perduodančiosios valstybės narės taip pat nustato:

| a) | kas – tarpvalstybinio koordinavimo punktas ar kompetentinga įsipareigojančioji / perduodančioji institucija – gali sudaryti ir pasirašyti įsipareigojimą ir nuspręsti, kad nuo to įsipareigojimo įsigaliojimo dienos bus galima nukrypti nuo taikytinos nacionalinės teisės, arba |
| --- | --- |

a)

kas – tarpvalstybinio koordinavimo punktas ar kompetentinga įsipareigojančioji / perduodančioji institucija – gali sudaryti ir pasirašyti įsipareigojimą ir nuspręsti, kad nuo to įsipareigojimo įsigaliojimo dienos bus galima nukrypti nuo taikytinos nacionalinės teisės, arba

| b) | kas – tarpvalstybinio koordinavimo punktas ar kompetentinga įsipareigojančioji / perduodančioji institucija – gali pasirašyti pareiškimą ir jame oficialiai nurodyti, kad kompetentinga įsipareigojančioji institucija iki konkretaus termino imsis reikiamų veiksmų, kad toje valstybėje narėje kompetentingos teisėkūros institucijos priimtų teisėkūros procedūra priimamus aktus ar kitus aktus. |
| --- | --- |

b)

kas – tarpvalstybinio koordinavimo punktas ar kompetentinga įsipareigojančioji / perduodančioji institucija – gali pasirašyti pareiškimą ir jame oficialiai nurodyti, kad kompetentinga įsipareigojančioji institucija iki konkretaus termino imsis reikiamų veiksmų, kad toje valstybėje narėje kompetentingos teisėkūros institucijos priimtų teisėkūros procedūra priimamus aktus ar kitus aktus.

3.   Iki šio reglamento taikymo pradžios datos valstybės narės informuoja Komisiją apie paskirtus tarpvalstybinio koordinavimo punktus.

6 straipsnis

Tarpvalstybinio koordinavimo punktų užduotys

1.   Kiekvienas tarpvalstybinio koordinavimo punktas vykdo bent šias užduotis:

| a) | įgyvendina 10 ir 11 straipsniuose nustatytą procedūrą; |
| --- | --- |

a)

įgyvendina 10 ir 11 straipsniuose nustatytą procedūrą;

| b) | koordinuoja visų įsipareigojimų ir pareiškimų, susijusių su jo valstybės narės teritorija, parengimą, pasirašymą, įgyvendinimą ir stebėseną; |
| --- | --- |

b)

koordinuoja visų įsipareigojimų ir pareiškimų, susijusių su jo valstybės narės teritorija, parengimą, pasirašymą, įgyvendinimą ir stebėseną;

| c) | sukuria ir tvarko duomenų bazę, į kurią įtraukiami visi tarpvalstybinio koordinavimo punktai, susiję su jo valstybės narės teritorija; |
| --- | --- |

c)

sukuria ir tvarko duomenų bazę, į kurią įtraukiami visi tarpvalstybinio koordinavimo punktai, susiję su jo valstybės narės teritorija;

| d) | palaiko ryšius su kaimyninės valstybės narės ar valstybių narių tarpvalstybinio koordinavimo punktais, jeigu jų yra, ir su tarpvalstybinio koordinavimo punktais kituose teisėkūros įgaliojimus turinčiuose jų valstybės narės arba kitos valstybės narės teritoriniuose vienetuose; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

palaiko ryšius su kaimyninės valstybės narės ar valstybių narių tarpvalstybinio koordinavimo punktais, jeigu jų yra, ir su tarpvalstybinio koordinavimo punktais kituose teisėkūros įgaliojimus turinčiuose jų valstybės narės arba kitos valstybės narės teritoriniuose vienetuose; [24 pakeit.]

| e) | palaiko ryšius su Komisija; |
| --- | --- |

e)

palaiko ryšius su Komisija;

| f) | teikia Komisijai pagalbą, susijusią su pareiškimų ir įsipareigojimų duomenų baze. |
| --- | --- |

f)

teikia Komisijai pagalbą, susijusią su pareiškimų ir įsipareigojimų duomenų baze.

2.   Kiekviena valstybė narė arba kiekvienas teisėkūros įgaliojimus turintis tos valstybės narės teritorinis vienetas gali nuspręsti pavesti atitinkamam tarpvalstybinio koordinavimo punktui atlikti ir šias užduotis:

| a) | kai taikoma, sudaryti įsipareigojimus ar pareiškimus pagal 16 straipsnio 2 dalį ir 17 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

a)

kai taikoma, sudaryti įsipareigojimus ar pareiškimus pagal 16 straipsnio 2 dalį ir 17 straipsnio 2 dalį;

| b) | paprašius konkrečiam iniciatoriui, teikti tam iniciatoriui pagalbą, be kita ko, nurodant kompetentingą įsipareigojančiąją instituciją toje pačioje valstybėje narėje arba kompetentingą perduodančiąją instituciją kitoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

b)

paprašius konkrečiam iniciatoriui, teikti tam iniciatoriui pagalbą, be kita ko, nurodant kompetentingą įsipareigojančiąją instituciją toje pačioje valstybėje narėje arba kompetentingą perduodančiąją instituciją kitoje valstybėje narėje;

| c) | paprašius konkrečiai kompetentingai įsipareigojančiajai institucijai, esančiai kitoje valstybėje narėje, kurioje nėra atskiro tarpvalstybinio koordinavimo punkto, atlikti preliminarią iniciatyvinio dokumento analizę; [25 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

paprašius konkrečiai kompetentingai įsipareigojančiajai institucijai, esančiai kitoje valstybėje narėje, kurioje nėra atskiro tarpvalstybinio koordinavimo punkto, atlikti preliminarią iniciatyvinio dokumento analizę; [25 pakeit.]

| d) | stebėti, kaip įgyvendinami visi įsipareigojimai ir pareiškimai, susiję su jo valstybės narės teritorija; |
| --- | --- |

d)

stebėti, kaip įgyvendinami visi įsipareigojimai ir pareiškimai, susiję su jo valstybės narės teritorija;

| e) | priminti kompetentingai įsipareigojančiajai institucijai laikytis konkrečiame įsipareigojime arba pareiškime nustatytų terminų ir prašyti atsakymo per konkretų terminą; |
| --- | --- |

e)

priminti kompetentingai įsipareigojančiajai institucijai laikytis konkrečiame įsipareigojime arba pareiškime nustatytų terminų ir prašyti atsakymo per konkretų terminą;

| f) | informuoti instituciją, prižiūrinčią kompetentingą įsipareigojančiąją instituciją, apie konkrečiame įsipareigojime arba pareiškime nustatytus terminus, kurių nesilaikyta. |
| --- | --- |

f)

informuoti instituciją, prižiūrinčią kompetentingą įsipareigojančiąją instituciją, apie konkrečiame įsipareigojime arba pareiškime nustatytus terminus, kurių nesilaikyta.

3.   Kai bent viena iš kelių teisinių kliūčių yra susijusi su nacionalinio lygmens teisėkūros kompetencijos aspektu, nacionalinis tarpvalstybinio koordinavimo punktas prisiima 9–17 straipsniuose nustatytas užduotis ir vykdo koordinavimą kartu su atitinkamu tos pačios valstybės narės regioniniu tarpvalstybinio koordinavimo punktu arba punktais, nebent valstybė narė nusprendžia 14–17 straipsniuose nustatytas užduotis pavesti nacionalinio lygmens kompetentingai įsipareigojančiajai institucijai.

4.   Kai nė viena teisinė kliūtis nėra susijusi su nacionalinio lygmens teisėkūros kompetencijos aspektu, kompetentingas regioninis tarpvalstybinio koordinavimo punktas prisiima 9–17 straipsniuose nustatytas užduotis ir vykdo koordinavimą kartu su kitu tos pačios valstybės narės regioniniu tarpvalstybinio koordinavimo punktu arba punktais tais atvejais, kai bendras projektas yra susijęs su daugiau nei vienu teritoriniu vienetu, nebent valstybė narė nusprendžia 14–17 straipsniuose nustatytas užduotis pavesti nacionaliniam tarpvalstybinio koordinavimo punktui. Tas kompetentingas regioninis tarpvalstybinio koordinavimo punktas nuolat informuoja nacionalinį tarpvalstybinio koordinavimo punktą apie įsipareigojimo arba pareiškimo procedūrą.

7 straipsnis

Komisijos koordinavimo užduotys

1.   Komisija vykdo šias koordinavimo užduotis:

| a) | palaiko ryšius su tarpvalstybinio koordinavimo punktais; |
| --- | --- |

a)

palaiko ryšius su tarpvalstybinio koordinavimo punktais;

| b) | sudaro,
  skelbia ir nuolat atnaujina visų nacionalinių ir regioninių tarpvalstybinio koordinavimo punktų
  duomenų bazę
  ; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

sudaro,
  skelbia ir nuolat atnaujina visų nacionalinių ir regioninių tarpvalstybinio koordinavimo punktų
  duomenų bazę
  ; [26 pakeit.]

| c) | sukuria ir tvarko visų įsipareigojimų ir pareiškimų duomenų bazę. |
| --- | --- |

c)

sukuria ir tvarko visų įsipareigojimų ir pareiškimų duomenų bazę.

1a.
     
  Komisija parengia pagalbinę komunikacijos strategiją, siekiant:

| a) | skatinti keitimąsi gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

a)

skatinti keitimąsi gerąja patirtimi;

| b) | teikti praktinės informacijos ir paaiškinimų apie reglamento taikymo sritį bei pagrindinį dalyką ir |
| --- | --- |

b)

teikti praktinės informacijos ir paaiškinimų apie reglamento taikymo sritį bei pagrindinį dalyką ir

| c) | išsamiai paaiškinti įsipareigojimo ar pareiškimo sudarymo tvarką. [27 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

išsamiai paaiškinti įsipareigojimo ar pareiškimo sudarymo tvarką. [27 pakeit.]

2.   Komisija priima įgyvendinimo aktą dėl 1 dalies c punkte nurodytos duomenų bazės veikimo ir dėl formų, kurias turi naudoti tarpvalstybinio koordinavimo punktai teikdami informaciją apie mechanizmo įgyvendinimą ir taikymą. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 23 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

II SKYRIUS

Įsipareigojimo sudarymo ir pasirašymo arba pareiškimo pasirašymo procedūra

8 straipsnis

Iniciatyvinio dokumento parengimas ir pateikimas

1.   Iniciatorius įvardija teisinę kliūtį, susijusią

  vieną ar daugiau teisinių kliūčių, susijusių
  su bendro projekto planavimu, plėtojimu, jam skirtais darbuotojais, finansavimu arba vykdymu. [28 pakeit.]

2.   Iniciatoriumi gali būti vienas iš šių subjektų:

| a) | viešoji įstaiga arba privatus subjektas, atsakingas už bendro projekto inicijavimą arba ir už inicijavimą, ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

a)

viešoji įstaiga arba privatus subjektas, atsakingas už bendro projekto inicijavimą arba ir už inicijavimą, ir įgyvendinimą;

| b) | viena ar kelios vietos arba regioninės valdžios institucijos, esančios konkrečiame pasienio regione arba turinčios viešosios valdžios įgaliojimų tame pasienio regione; |
| --- | --- |

b)

viena ar kelios vietos arba regioninės valdžios institucijos, esančios konkrečiame pasienio regione arba turinčios viešosios valdžios įgaliojimų tame pasienio regione;

| c) | tarpvalstybinio bendradarbiavimo tikslu įsteigta juridinio asmens statusą turinti arba neturinti įstaiga, esanti arba veikianti bent dalyje konkretaus pasienio regiono, įskaitant Europos teritorinio bendradarbiavimo grupes pagal Reglamentą (EB) Nr. 1082/2006, euroregionus, Euregio ir panašius subjektus; |
| --- | --- |

c)

tarpvalstybinio bendradarbiavimo tikslu įsteigta juridinio asmens statusą turinti arba neturinti įstaiga, esanti arba veikianti bent dalyje konkretaus pasienio regiono, įskaitant Europos teritorinio bendradarbiavimo grupes pagal Reglamentą (EB) Nr. 1082/2006, euroregionus, Euregio ir panašius subjektus;

| d) | pasienio regionų vardu įsteigta organizacija, siekianti puoselėti pasienio teritorijų interesus ir padedanti susijusiems subjektams plėtoti tinklaveiką ir keistis patirtimi, pvz., Europos pasienio regionų asociacija, Mission Opérationnelle Transfrontalière ar Vidurio Europos tarpvalstybinės veiklos iniciatyvų tarnyba, arba |
| --- | --- |

d)

pasienio regionų vardu įsteigta organizacija, siekianti puoselėti pasienio teritorijų interesus ir padedanti susijusiems subjektams plėtoti tinklaveiką ir keistis patirtimi, pvz., Europos pasienio regionų asociacija, Mission Opérationnelle Transfrontalière ar Vidurio Europos tarpvalstybinės veiklos iniciatyvų tarnyba, arba

| e) | kartu veikiantys keli a–d punktuose nurodyti subjektai. |
| --- | --- |

e)

kartu veikiantys keli a–d punktuose nurodyti subjektai.

3.   Iniciatorius parengia iniciatyvinį dokumentą pagal 9 straipsnį.

4.   Iniciatorius iniciatyvinį dokumentą pateikia įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui ir nusiunčia jo kopiją perduodančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui.

9 straipsnis

Iniciatyvinio dokumento turinys

1.   Į iniciatyvinį dokumentą įtraukiami bent šie elementai:

| a) | bendro projekto ir jo konteksto, atitinkamos įsipareigojančiojoje valstybėje narėje esančios teisinės kliūties ir jos

  vienos ar daugiau teisinių kliūčių ir jų
  šalinimo pagrindimo aprašymas; [29 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

bendro projekto ir jo konteksto, atitinkamos įsipareigojančiojoje valstybėje narėje esančios teisinės kliūties ir jos

  vienos ar daugiau teisinių kliūčių ir jų
  šalinimo pagrindimo aprašymas; [29 pakeit.]

| b) | perduodančiosios valstybės narės konkrečių teisinių nuostatų, kuriomis pašalinama teisinė kliūtis

  viena ar daugiau teisinių kliūčių
  , sąrašas arba, jeigu nesama tinkamų teisinių nuostatų, pasiūlymas dėl ad hoc teisinio reglamentavimo; [30 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

perduodančiosios valstybės narės konkrečių teisinių nuostatų, kuriomis pašalinama teisinė kliūtis

  viena ar daugiau teisinių kliūčių
  , sąrašas arba, jeigu nesama tinkamų teisinių nuostatų, pasiūlymas dėl ad hoc teisinio reglamentavimo; [30 pakeit.]

| c) | taikymo teritorijos pagrindimas; |
| --- | --- |

c)

taikymo teritorijos pagrindimas;

| d) | numatoma taikymo trukmė arba, tinkamai pagrįstais atvejais, neribota trukmė; |
| --- | --- |

d)

numatoma taikymo trukmė arba, tinkamai pagrįstais atvejais, neribota trukmė;

| e) | kompetentinga įsipareigojančioji institucija arba tokių institucijų sąrašas; |
| --- | --- |

e)

kompetentinga įsipareigojančioji institucija arba tokių institucijų sąrašas;

| f) | kompetentinga perduodančioji institucija arba tokių institucijų sąrašas. |
| --- | --- |

f)

kompetentinga perduodančioji institucija arba tokių institucijų sąrašas.

2.   Nustatoma kuo mažesnė veiksmingam bendro projekto įgyvendinimui būtina taikymo teritorija.

10 straipsnis

Įsipareigojančiosios
  ir perduodančiosios
  valstybės narės
  ar narių
  atliekama preliminari iniciatyvinio dokumento analizė [31 pakeit.]

1.   
  Įsipareigojančiosios valstybės narės
  kompetentingas tarpvalstybinio koordinavimo punktas išanalizuoja iniciatyvinį dokumentą. Jis palaiko ryšius su visomis kompetentingomis įsipareigojančiosiomis institucijomis ir su nacionaliniais arba, prireikus, su kitais regioniniais tarpvalstybinio koordinavimo punktais įsipareigojančiojoje valstybėje narėje ir su nacionaliniu tarpvalstybinio koordinavimo punktu perduodančiojoje valstybėje narėje. [32 pakeit.]

1a.
     
  Per tris mėnesius nuo iniciatyvinio dokumento gavimo perduodančiosios valstybės narės kompetentingas tarpvalstybinio koordinavimo punktas įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui nusiunčia savo preliminarią reakciją. [33 pakeit.]

2.   Per tris

  šešis
  mėnesius nuo iniciatyvinio dokumento gavimo
  įsipareigojančiosios valstybės narės
  kompetentingas tarpvalstybinio koordinavimo punktas į iniciatorių kreipiasi raštu imdamasis vieno ar kelių iš toliau nurodytų veiksmų: [34 pakeit.]

| a) | praneša iniciatoriui, kad iniciatyvinis dokumentas buvo parengtas pagal 9 straipsnį ir todėl yra priimtinas; |
| --- | --- |

a)

praneša iniciatoriui, kad iniciatyvinis dokumentas buvo parengtas pagal 9 straipsnį ir todėl yra priimtinas;

| b) | prireikus paprašo pateikti pataisytą iniciatyvinį dokumentą arba konkrečios papildomos informacijos ir nurodo, kodėl ir kuriuo aspektu iniciatyvinis dokumentas laikomas neišsamiu; |
| --- | --- |

b)

prireikus paprašo pateikti pataisytą iniciatyvinį dokumentą arba konkrečios papildomos informacijos ir nurodo, kodėl ir kuriuo aspektu iniciatyvinis dokumentas laikomas neišsamiu;

| c) | praneša iniciatoriui įvertinęs, kad teisinių kliūčių nenustatyta, ir nurodo to priežastis, taip pat įvardija teisės gynimo priemones, kurių galima imtis dėl tokio sprendimo pagal įsipareigojančiosios valstybės narės teisę; |
| --- | --- |

c)

praneša iniciatoriui įvertinęs, kad teisinių kliūčių nenustatyta, ir nurodo to priežastis, taip pat įvardija teisės gynimo priemones, kurių galima imtis dėl tokio sprendimo pagal įsipareigojančiosios valstybės narės teisę;

| d) | praneša iniciatoriui įvertinęs, kad teisinę kliūtį

  vieną ar daugiau teisinių kliūčių
  sudaro vienas iš 12 straipsnio 4 dalyje išvardytų atvejų, ir apibūdina kompetentingos įsipareigojančiosios institucijos įsipareigojimą pakeisti arba pakoreguoti tą teisinę kliūtį; [35 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

praneša iniciatoriui įvertinęs, kad teisinę kliūtį

  vieną ar daugiau teisinių kliūčių
  sudaro vienas iš 12 straipsnio 4 dalyje išvardytų atvejų, ir apibūdina kompetentingos įsipareigojančiosios institucijos įsipareigojimą pakeisti arba pakoreguoti tą teisinę kliūtį; [35 pakeit.]

| e) | praneša iniciatoriui įvertinęs, kad teisinę kliūtį

  vieną ar daugiau teisinių kliūčių
  sudaro viena iš 12 straipsnio 4 dalyje išvardytų situacijų, ir nurodo priežastis, kodėl nesutinka pakeisti arba pakoreguoti tą teisinę kliūtį, taip pat įvardija teisės gynimo priemones, kurių galima imtis dėl tokio sprendimo pagal įsipareigojančiosios valstybės narės teisę; [36 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

praneša iniciatoriui įvertinęs, kad teisinę kliūtį

  vieną ar daugiau teisinių kliūčių
  sudaro viena iš 12 straipsnio 4 dalyje išvardytų situacijų, ir nurodo priežastis, kodėl nesutinka pakeisti arba pakoreguoti tą teisinę kliūtį, taip pat įvardija teisės gynimo priemones, kurių galima imtis dėl tokio sprendimo pagal įsipareigojančiosios valstybės narės teisę; [36 pakeit.]

| f) | iniciatoriui įsipareigoja per šešis mėnesius surasti būdą pašalinti teisinę kliūtį ar kliūtis pasirašydamas įsipareigojimą su perduodančiosios valstybės narės tarpvalstybinio koordinavimo punktu arba su kompetentinga perduodančiąja institucija, kurią paskyrė perduodančioji valstybė narė, arba pasiūlydamas ad hoc teisinį reglamentavimą pagal įsipareigojančiosios valstybės narės teisinę sistemą; |
| --- | --- |

f)

iniciatoriui įsipareigoja per šešis mėnesius surasti būdą pašalinti teisinę kliūtį ar kliūtis pasirašydamas įsipareigojimą su perduodančiosios valstybės narės tarpvalstybinio koordinavimo punktu arba su kompetentinga perduodančiąja institucija, kurią paskyrė perduodančioji valstybė narė, arba pasiūlydamas ad hoc teisinį reglamentavimą pagal įsipareigojančiosios valstybės narės teisinę sistemą;

| fa) | pasiūlo iniciatoriui pasirinkti 4 straipsnio 2 dalyje nurodytą esamą mechanizmą, kad būtų pašalinta viena ar daugiau teisinių kliūčių, trukdančių įgyvendinti bendrą projektą, arba tiesiogiai pagal atitinkamą mechanizmą perduoti iniciatyvos dokumentą kompetentingai įstaigai; [37 pakeit.] |
| --- | --- |

fa)

pasiūlo iniciatoriui pasirinkti 4 straipsnio 2 dalyje nurodytą esamą mechanizmą, kad būtų pašalinta viena ar daugiau teisinių kliūčių, trukdančių įgyvendinti bendrą projektą, arba tiesiogiai pagal atitinkamą mechanizmą perduoti iniciatyvos dokumentą kompetentingai įstaigai; [37 pakeit.]

| fb) | praneša iniciatoriui, kad viena ar daugiau susijusių valstybių narių nusprendė nepašalinti vienos ar daugiau iniciatoriaus nustatytų teisinių kliūčių ir išdėstė savo sprendimo priežastis raštu. [38 pakeit.] |
| --- | --- |

fb)

praneša iniciatoriui, kad viena ar daugiau susijusių valstybių narių nusprendė nepašalinti vienos ar daugiau iniciatoriaus nustatytų teisinių kliūčių ir išdėstė savo sprendimo priežastis raštu. [38 pakeit.]

3.   Tinkamai pagrįstais atvejais kompetentinga įsipareigojančioji institucija gali vieną kartą ne ilgiau kaip šešiems mėnesiams pratęsti 2 dalies f punkte nurodytą terminą ir apie tai praneša iniciatoriui ir perduodančiajai valstybei narei, raštu nurodydama to priežastis.

11 straipsnis

Perduodančiosios valstybės narės atliekama preliminari iniciatyvinio dokumento analizė

Gavęs iniciatyvinį dokumentą perduodančiosios valstybės narės kompetentingas tarpvalstybinio koordinavimo punktas taip pat vykdo 10 straipsnio 2 dalyje išvardytas užduotis ir gali įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui nusiųsti savo preliminarią reakciją.
  [39 pakeit.]

12 straipsnis

Tolesni veiksmai po preliminarios iniciatyvinio dokumento analizės

1.   Jeigu įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentingas tarpvalstybinio koordinavimo punktas paprašo pateikti pataisytą iniciatyvinį dokumentą arba konkrečios papildomos informacijos, jis išanalizuoja pataisytą iniciatyvinį dokumentą arba konkrečią papildomą informaciją, arba ir vieną, ir kitą, ir per tris

  šešis
  mėnesius nuo jų gavimo imasi veiksmų taip, tarsi iniciatyvinis dokumentas būtų pateiktas pirmą kartą. [40 pakeit.]

2.   Jeigu įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentingas tarpvalstybinio koordinavimo punktas laiko, kad pataisytas iniciatyvinis dokumentas vis tiek nėra parengtas pagal 10 straipsnį arba kad konkreti papildoma informacija vis tiek yra nepakankama, per tris

  šešis
  mėnesius nuo pataisyto iniciatyvinio dokumento gavimo raštu praneša iniciatoriui apie savo sprendimą užbaigti procedūrą. Šis sprendimas turi būti tinkamai pagrįstas. [41 pakeit.]

3.   Jeigu įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentingas tarpvalstybinio koordinavimo punktas arba kompetentinga įsipareigojančioji institucija, atlikusi analizę, padaro išvadą, kad iniciatyviniame dokumente aprašyta teisinė kliūtis

  viena ar daugiau teisinių kliūčių
  iškilo dėl neteisingai suprasto ar neteisingai išaiškinto atitinkamo teisės akto arba dėl nepakankamos informacijos apie atitinkamą teisės aktą, procedūra užbaigiama pranešant iniciatoriui, kad buvo įvertinta, kad teisinės kliūties nėra. [42 pakeit.]

4.   Kai teisinę kliūtį 
  vieną ar daugiau teisinių kliūčių
  sudaro tik įsipareigojančiosios valstybės narės administracinė nuostata, taisyklė ar administracinė praktika arba administracinė nuostata, taisyklė ar administracinė praktika, kuri aiškiai skiriasi nuo pagal teisėkūros procedūrą priimtos nuostatos ir kurią dėl to galima pakeisti arba pakoreguoti netaikant teisėkūros procedūros, kompetentinga įsipareigojančioji institucija per aštuonis mėnesius raštu praneša iniciatoriui apie nesutikimą arba sutikimą pakeisti ar pakoreguoti atitinkamą administracinę nuostatą, taisyklę ar administracinę praktiką. [43 pakeit.]

5.   Tinkamai pagrįstais atvejais kompetentinga įsipareigojančioji institucija gali vieną kartą ne ilgiau kaip aštuoniems mėnesiams pratęsti 4 dalyje nurodytą terminą ir apie tai praneša iniciatoriui ir perduodančiajai valstybei narei, raštu nurodydama to priežastis.

13 straipsnis

Įsipareigojimo arba pareiškimo projekto parengimas

Remdamasis iniciatyviniu dokumentu, įsipareigojančiosios valstybės narės tarpvalstybinio koordinavimo punktas arba kompetentinga įsipareigojančioji institucija parengia įsipareigojimo projektą arba pareiškimo projektą pagal 14 straipsnį.

14 straipsnis

Įsipareigojimo projekto ir pareiškimo projekto turinys

1.   Į įsipareigojimo projektą įtraukiami bent šie elementai:

| a) | bendro projekto ir jo konteksto, atitinkamos teisinės kliūties ir jos 
  vienos ar daugiau teisinių kliūčių ir jų
  šalinimo pagrindimo aprašymas; [44 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

bendro projekto ir jo konteksto, atitinkamos teisinės kliūties ir jos 
  vienos ar daugiau teisinių kliūčių ir jų
  šalinimo pagrindimo aprašymas; [44 pakeit.]

| b) | teisinę kliūtį

  vieną ar daugiau teisinių kliūčių
  sudaranti konkreti teisinė nuostata, kuri dėl to neturi būti taikoma bendram projektui, arba tokių nuostatų sąrašas; [45 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

teisinę kliūtį

  vieną ar daugiau teisinių kliūčių
  sudaranti konkreti teisinė nuostata, kuri dėl to neturi būti taikoma bendram projektui, arba tokių nuostatų sąrašas; [45 pakeit.]

| c) | taikymo teritorija; |
| --- | --- |

c)

taikymo teritorija;

| d) | taikymo trukmė ir tokios trukmės pagrindimas; |
| --- | --- |

d)

taikymo trukmė ir tokios trukmės pagrindimas;

| e) | kompetentinga įsipareigojančioji institucija ar institucijos; |
| --- | --- |

e)

kompetentinga įsipareigojančioji institucija ar institucijos;

| f) | perduodančiosios valstybės narės konkreti teisinė nuostata, kuri turi būti taikoma bendram projektui; |
| --- | --- |

f)

perduodančiosios valstybės narės konkreti teisinė nuostata, kuri turi būti taikoma bendram projektui;

| g) | pasiūlymas dėl ad hoc teisinio reglamentavimo, kai perduodančiosios valstybės narės teisinėje sistemoje nėra atitinkamos teisinės nuostatos; |
| --- | --- |

g)

pasiūlymas dėl ad hoc teisinio reglamentavimo, kai perduodančiosios valstybės narės teisinėje sistemoje nėra atitinkamos teisinės nuostatos;

| h) | kompetentinga perduodančioji institucija ar institucijos; |
| --- | --- |

h)

kompetentinga perduodančioji institucija ar institucijos;

| i) | įsipareigojančiosios valstybės narės institucija ar institucijos, kurių kompetencijai priklauso įgyvendinimas ir stebėsena; |
| --- | --- |

i)

įsipareigojančiosios valstybės narės institucija ar institucijos, kurių kompetencijai priklauso įgyvendinimas ir stebėsena;

| j) | perduodančiosios valstybės narės institucija ar institucijos, kurias siūloma bendrai paskirti atsakingomis už įgyvendinimą ir stebėseną; |
| --- | --- |

j)

perduodančiosios valstybės narės institucija ar institucijos, kurias siūloma bendrai paskirti atsakingomis už įgyvendinimą ir stebėseną;

| k) | jo įsigaliojimo data. |
| --- | --- |

k)

jo įsigaliojimo data.

k punkte nurodyta įsigaliojimo data turi būti arba data, kurią paskutinis iš dviejų tarpvalstybinio koordinavimo punktų ar kompetentingų institucijų pasirašė įsipareigojimą, arba data, kurią apie jį buvo pranešta iniciatoriui.

2.   Be 1 dalyje išvardytų elementų, į įsipareigojimo projektą taip pat įtraukiama taikymo data, kuri gali būti:

| a) | nustatyta tokia pati kaip ir jo įsigaliojimo data, |
| --- | --- |

a)

nustatyta tokia pati kaip ir jo įsigaliojimo data,

| b) | nustatyta atgaline data, |
| --- | --- |

b)

nustatyta atgaline data,

| c) | nukelta vėlesnei datai. |
| --- | --- |

c)

nukelta vėlesnei datai.

3.   Be 1 dalyje išvardytų elementų, pareiškimo projekte taip pat oficialiai nurodoma data arba datos, iki kurių kiekviena kompetentinga įsipareigojančioji institucija pateikia atitinkamai teisėkūros institucijai oficialų pasiūlymą siekiant atitinkamai iš dalies pakeisti nacionalines teisines nuostatas.

Pirmoje pastraipoje nurodyta data neturi būti vėlesnė nei 12 mėnesių po pareiškimo sudarymo.

15 straipsnis

Įsipareigojimo projekto arba pareiškimo projekto perdavimas

1.   Kai kompetentinga įsipareigojančioji institucija parengia įsipareigojimo projektą arba pareiškimo projektą, ji perduoda projektą įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui:

| a) | ne vėliau kaip per tris

  šešis
  mėnesius nuo tada, kai ji perdavė informaciją pagal 10 straipsnio 2 dalį arba 12 straipsnio 1 ir 2 dalis; [46 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

ne vėliau kaip per tris

  šešis
  mėnesius nuo tada, kai ji perdavė informaciją pagal 10 straipsnio 2 dalį arba 12 straipsnio 1 ir 2 dalis; [46 pakeit.]

| b) | ne vėliau kaip per aštuonis mėnesius pagal 12 straipsnio 4 ir 5 dalis. |
| --- | --- |

b)

ne vėliau kaip per aštuonis mėnesius pagal 12 straipsnio 4 ir 5 dalis.

2.   Kai įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentingas tarpvalstybinio koordinavimo punktas parengia įsipareigojimo projektą arba pareiškimo projektą arba kai jis jį gauna iš kompetentingos įsipareigojančiosios institucijos, jis perduoda šį projektą perduodančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui per 1 dalies a arba b punktuose nurodytus laikotarpius.

3.   Abiem atvejais jo kopija nusiunčiama susipažinti ir iniciatoriui.

16 straipsnis

Perduodančiosios valstybės narės užduotys sudarant ir pasirašant įsipareigojimą arba pasirašant pareiškimą

1.   Perduodančiosios valstybės narės kompetentingas tarpvalstybinio koordinavimo punktas išanalizuoja gautą įsipareigojimo projektą arba pareiškimo projektą pagal 15 straipsnį ir, pasikonsultavęs su kompetentingomis perduodančiosiomis institucijomis, ne vėliau kaip per tris

  šešis
  mėnesius nuo projekto gavimo imasi vieno ar daugiau iš šių veiksmų: [47 pakeit.]

| a) | pritaria įsipareigojimo projektui arba pareiškimo projektui, pasirašo dvi originalo kopijas ir vieną kopiją grąžina įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui; |
| --- | --- |

a)

pritaria įsipareigojimo projektui arba pareiškimo projektui, pasirašo dvi originalo kopijas ir vieną kopiją grąžina įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui;

| b) | pritaria įsipareigojimo projektui arba pareiškimo projektui ištaisęs arba papildęs 14 straipsnio 1 dalies f ir h punktuose nurodytą informaciją, pasirašo dvi pataisyto įsipareigojimo projekto arba pareiškimo projekto originalo kopijas ir vieną kopiją grąžina įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui; |
| --- | --- |

b)

pritaria įsipareigojimo projektui arba pareiškimo projektui ištaisęs arba papildęs 14 straipsnio 1 dalies f ir h punktuose nurodytą informaciją, pasirašo dvi pataisyto įsipareigojimo projekto arba pareiškimo projekto originalo kopijas ir vieną kopiją grąžina įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui;

| c) | nesutinka pasirašyti įsipareigojimo projekto arba pareiškimo projekto ir perduoda įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui išsamų pagrindimą; |
| --- | --- |

c)

nesutinka pasirašyti įsipareigojimo projekto arba pareiškimo projekto ir perduoda įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui išsamų pagrindimą;

| d) | nesutinka pasirašyti įsipareigojimo projekto arba pareiškimo projekto ir grąžina įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui projektą, iš dalies pakeistą atsižvelgiant į 14 straipsnio 1 dalies c bei d punktuose ir reikiamais atvejais g punkte nurodytą informaciją, o įsipareigojimo projekto atveju – atsižvelgiant į 14 straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją, kartu su pakeitimų pagrindimu. |
| --- | --- |

d)

nesutinka pasirašyti įsipareigojimo projekto arba pareiškimo projekto ir grąžina įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui projektą, iš dalies pakeistą atsižvelgiant į 14 straipsnio 1 dalies c bei d punktuose ir reikiamais atvejais g punkte nurodytą informaciją, o įsipareigojimo projekto atveju – atsižvelgiant į 14 straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją, kartu su pakeitimų pagrindimu.

2.   Tose valstybėse narėse, kuriose kompetentinga perduodančioji institucija turi pasirašyti įsipareigojimą arba pareiškimą, perduodančiosios valstybės narės kompetentingas tarpvalstybinio koordinavimo punktas pagal 1 dalies a ir b punktus nusiunčia dvi

  vieną iš dviejų
  kompetentingos perduodančiosios institucijos
  pasirašytų
  originalo kopijas

  kopijų įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui
  . [48 pakeit.]

3.   Jeigu perduodančioji valstybė narė pagal 1 dalies a arba b punktą sutinka pasirašyti įsipareigojimą arba pareiškimą, ji taip pat aiškiai patvirtina arba atsisako patvirtinti, kad kompetentinga institucija ar institucijos, kurias siūloma bendrai paskirti atsakingomis už įsipareigojimo arba pareiškimo įgyvendinimą ir stebėseną pagal 14 straipsnio 1 dalies j punktą, prisiima vykdyti tas užduotis taikymo teritorijoje.

17 straipsnis

Įsipareigojančiosios valstybės narės užduotys sudarant ir pasirašant įsipareigojimą arba pasirašant pareiškimą

1.   Įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentingas tarpvalstybinio koordinavimo punktas išanalizuoja iš perduodančiosios valstybės narės kompetentingo tarpvalstybinio koordinavimo punkto gautą atsakymą ir ne vėliau kaip per mėnesį

  tris mėnesius
  nuo jo gavimo imasi vieno ar kelių iš toliau nurodytų veiksmų, perduodamas kompetentingai perduodančiajai institucijai informaciją raštu: [49 pakeit.]

| a) | 2

  16 straipsnio 1
  dalies a punkto atveju parengia galutinį įsipareigojimą arba pareiškimą, pasirašo dvi

  tris
  originalo kopijas ir vieną kopiją grąžina pasirašyti perduodančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui; [50 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

2

  16 straipsnio 1
  dalies a punkto atveju parengia galutinį įsipareigojimą arba pareiškimą, pasirašo dvi

  tris
  originalo kopijas ir vieną kopiją grąžina pasirašyti perduodančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui; [50 pakeit.]

| b) | 2

  16 straipsnio 1
  dalies b punkto atveju iš dalies pakeičia įsipareigojimą arba pareiškimą, atsižvelgdamas į įsipareigojimo projekto arba pareiškimo projekto informaciją, kuri numatyta atitinkamai 14 straipsnio 1 dalies f ir h punktuose, parengia galutinį įsipareigojimą arba pareiškimą, pasirašo dvi

  tris
  originalo kopijas ir vieną kopiją grąžina pasirašyti perduodančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui; [51 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

2

  16 straipsnio 1
  dalies b punkto atveju iš dalies pakeičia įsipareigojimą arba pareiškimą, atsižvelgdamas į įsipareigojimo projekto arba pareiškimo projekto informaciją, kuri numatyta atitinkamai 14 straipsnio 1 dalies f ir h punktuose, parengia galutinį įsipareigojimą arba pareiškimą, pasirašo dvi

  tris
  originalo kopijas ir vieną kopiją grąžina pasirašyti perduodančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui; [51 pakeit.]

| c) | 2

  16 straipsnio 1
  dalies c punkto atveju informuoja iniciatorių ir Komisiją ir prideda kompetentingos perduodančiosios institucijos suformuluotą pagrindimą; [52 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

2

  16 straipsnio 1
  dalies c punkto atveju informuoja iniciatorių ir Komisiją ir prideda kompetentingos perduodančiosios institucijos suformuluotą pagrindimą; [52 pakeit.]

| d) | 2

  16 straipsnio 1
  dalies d punkto atveju apsvarsto pakeitimus ir arba imasi veiksmų pagal šios dalies b punktą, arba pradeda antrą procedūrą pagal 9 straipsnį

  imasi veiksmų pagal šios dalies c punktą
  , nurodydamas, kodėl kompetentinga institucija negalėjo patvirtinti kai kurių arba visų pakeitimų. [53 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

2

  16 straipsnio 1
  dalies d punkto atveju apsvarsto pakeitimus ir arba imasi veiksmų pagal šios dalies b punktą, arba pradeda antrą procedūrą pagal 9 straipsnį

  imasi veiksmų pagal šios dalies c punktą
  , nurodydamas, kodėl kompetentinga institucija negalėjo patvirtinti kai kurių arba visų pakeitimų. [53 pakeit.]

2.   Gavęs įsipareigojimą arba pareiškimą, kurį taip pat pasirašė kompetentingas tarpvalstybinio koordinavimo punktas arba kompetentinga perduodančioji institucija 1 dalies a arba b punktų atvejais arba tuo atveju, kai perduodančiosios valstybės narės kompetentingas tarpvalstybinio koordinavimo punktas reagavo palankiai pagal 1 dalies d punkto antrą procedūrą, įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentingas tarpvalstybinio koordinavimo punktas: [54 pakeit.]

| a) | perduoda iniciatoriui galutinį įsipareigojimą arba pareiškimą; |
| --- | --- |

a)

perduoda iniciatoriui galutinį įsipareigojimą arba pareiškimą;

| b) | perduoda perduodančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui antrą originalo kopiją; |
| --- | --- |

b)

perduoda perduodančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui antrą originalo kopiją;

| c) | nusiunčia kopiją visoms kompetentingoms įsipareigojančiosioms institucijoms; |
| --- | --- |

c)

nusiunčia kopiją visoms kompetentingoms įsipareigojančiosioms institucijoms;

| d) | nusiunčia kopiją Sąjungos lygmens koordinavimo punktui ir |
| --- | --- |

d)

nusiunčia kopiją Sąjungos lygmens koordinavimo punktui ir

| e) | paprašo, kad įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentinga tarnyba, atsakinga už oficialų paskelbimą, paskelbtų įsipareigojimą arba pareiškimą. |
| --- | --- |

e)

paprašo, kad įsipareigojančiosios valstybės narės kompetentinga tarnyba, atsakinga už oficialų paskelbimą, paskelbtų įsipareigojimą arba pareiškimą.

III SKYRIUS

Įsipareigojimų ir pareiškimų įgyvendinimas ir stebėsena

18 straipsnis

Įsipareigojimo įgyvendinimas

1.   Kartu su 17 straipsnio 2 dalies c punkte nurodyta informacija, kuri siunčiama visoms susijusioms kompetentingoms įsipareigojančiosioms institucijoms, pateikiamas tvarkaraštis, pagal kurį visos šios institucijos reikiamais atvejais turi iš dalies pakeisti bet kurį pagal taikytiną teisę priimtą bendram projektui skirtą administracinį aktą ir priimti bet kokį administracinį aktą, kuris būtinas siekiant bendram projektui taikyti įsipareigojimą, kad bendram projektui būtų taikoma perduodančiosios valstybės narės teisinė nuostata arba ad hoc teisinis reglamentavimas.

2.   Tvarkaraščio kopija nusiunčiama įsipareigojančiosios valstybės narės nacionaliniam, o reikiamais atvejais ir regioniniam tarpvalstybinio koordinavimo punktui.

3.   Bet koks 1 dalyje nurodytas administracinis aktas priimamas ir apie jį pranešama iniciatoriui, visų pirma viešajai įstaigai arba privačiam subjektui, atsakingam už bendro projekto inicijavimą arba ir už inicijavimą, ir už įgyvendinimą, remiantis tokiems administraciniams aktams taikytina nacionaline teise.

4.   Priėmus visus konkrečiam bendram projektui skirtus administracinius aktus, įsipareigojančiosios valstybės narės tarpvalstybinio koordinavimo punktas informuoja perduodančiosios valstybės narės tarpvalstybinio koordinavimo punktą ir Sąjungos lygmens koordinavimo punktą.

5.   Reikiamais atvejais perduodančiosios valstybės narės tarpvalstybinio koordinavimo punktas informuoja kompetentingas perduodančiąsias institucijas.

19 straipsnis

Pareiškimo įgyvendinimas

1.   Kiekviena pagal 14 straipsnio 3 dalį pareiškime nurodyta kompetentinga įsipareigojančioji institucija iki pasirašytame pareiškime nustatytos atitinkamos datos perduoda atitinkamai teisėkūros institucijai oficialų pasiūlymą siekiant atitinkamai iš dalies pakeisti nacionalines teisines nuostatas.

2.   Jeigu neįmanoma laikytis pasirašytame pareiškime nustatytos datos, visų pirma dėl artėjančių kompetentingos teisėkūros institucijos rinkimų, kompetentinga įsipareigojančioji institucija raštu informuoja iniciatorių ir tiek įsipareigojančiosios, tiek ir perduodančiosios valstybės narės kompetentingą tarpvalstybinio koordinavimo punktą.

3.   Pateikus oficialų pasiūlymą atitinkamai teisėkūros institucijai, atitinkama kompetentinga įsipareigojančioji institucija kas šešis mėnesius nuo oficialaus pateikimo datos raštu teikia iniciatoriui ir tiek įsipareigojančiosios, tiek ir perduodančiosios valstybės narės kompetentingam tarpvalstybinio koordinavimo punktui atnaujintą informaciją apie stebėseną atitinkamoje teisėkūros institucijoje.

4.   Įsigaliojus teisėkūros procedūra priimtam pakeitimų aktui arba jį paskelbus oficialiajame valstybės leidinyje, arba ir vienu, ir kitu atveju kiekviena kompetentinga įsipareigojančioji institucija iš dalies pakeičia bet kurį pagal taikytiną teisę priimtą bendram projektui skirtą administracinį aktą ir priima bet kokį administracinį aktą, kuris būtinas, kad bendram projektui būtų taikomos iš dalies pakeistos teisinės nuostatos.

5.   Bet koks 4 dalyje nurodytas administracinis aktas priimamas ir apie jį pranešama iniciatoriui, visų pirma, kai iniciatorius yra viešoji įstaiga arba privatus subjektas, atsakingas už bendro projekto inicijavimą arba ir už inicijavimą, ir už įgyvendinimą, remiantis tokiems administraciniams aktams taikytina nacionaline teise.

6.   Priėmus visus konkrečiam bendram projektui skirtus administracinius aktus, įsipareigojančiosios valstybės narės tarpvalstybinio koordinavimo punktas informuoja perduodančiosios valstybės narės tarpvalstybinio koordinavimo punktą ir Sąjungos lygmens koordinavimo punktą.

7.   Reikiamais atvejais perduodančiosios valstybės narės tarpvalstybinio koordinavimo punktas informuoja kompetentingas perduodančiąsias institucijas.

20 straipsnis

Įsipareigojimų ir pareiškimų stebėsena

1.   Remiantis 18 straipsnio 1 dalyje ir 19 straipsnio 4 dalyje nurodytais administraciniais aktais, įsipareigojančioji ir perduodančioji valstybės narės nusprendžia, ar įsipareigojimo arba nacionalinės teisės, iš dalies pakeistos pagal pareiškimą, taikymo stebėseną pavesti perduodančiosios valstybės narės institucijoms, visų pirma dėl jų ekspertinių žinių apie perduodamas teisines nuostatas, arba įsipareigojančiosios valstybės narės institucijoms.

2.   Kai perduodamų teisinių nuostatų taikymo stebėsena pavedama perduodančiosios valstybės narės institucijoms, įsipareigojančioji valstybė narė, gavusi perduodančiųjų valstybių narių sutikimą, nusprendžia, ar subjektų, kuriems skirtos stebėsenos užduotys, atžvilgiu perduodančiosios valstybės narės institucijos turi veikti įsipareigojančiosios valstybės narės institucijų naudai ir jų vardu arba jų naudai, bet savo vardu.

IV SKYRIUS

Teisinė apsauga nuo įsipareigojimų ir pareiškimų taikymo ir stebėsenos

21 straipsnis

Teisinė apsauga nuo įsipareigojimo ar pareiškimo taikymo

1.   Bet kuris asmuo, kurio buveinė yra teritorijoje, kurioje taikomas įsipareigojimas arba pareiškimas, arba kurio buveinė nėra toje teritorijoje, bet kuris naudojasi toje teritorijoje teikiama visuotinės ekonominės svarbos paslauga (asmuo, kurio buveinė yra pasienio regione) ir kuris mano, kad jis nukentėjo nuo veiksmų arba neveikimo, susijusio su perduodančiosios valstybės narės teisinės nuostatos taikymu pagal įsipareigojimą arba pareiškimą, gali kreiptis į įsipareigojančiosios valstybės narės teismus dėl teisės gynimo priemonių.

2.   Tačiau pagal 18 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 5 dalį priimtų bet kokių administracinių aktų atveju dėl teisių gynimo priemonių kompetentingi teismai yra išimtinai valstybės narės, kurios valdžios institucijos priėmė administracinį aktą, teismai.

3.   Pagal šio reglamento nuostatas iš asmenų neatimamos teisės pasinaudoti savo nacionalinėmis konstitucinėmis teisėmis apeliacine tvarka apskųsti valdžios institucijas, kurios yra įsipareigojimo šalys, dėl:

| a) | administracinių sprendimų, susijusių su pagal įsipareigojimą vykdoma veikla; |
| --- | --- |

a)

administracinių sprendimų, susijusių su pagal įsipareigojimą vykdoma veikla;

| b) | galimybės naudotis paslaugomis jų pačių kalba ir |
| --- | --- |

b)

galimybės naudotis paslaugomis jų pačių kalba ir

| c) | galimybės susipažinti su informacija. |
| --- | --- |

c)

galimybės susipažinti su informacija.

Šiais atvejais kompetentingi teismai yra valstybės narės, pagal kurios konstituciją atsiranda teisė paduoti apeliacinį skundą, teismai.

22 straipsnis

Teisinė apsauga nuo įsipareigojimų arba pareiškimų stebėsenos

1.   Kai kompetentinga perduodančioji institucija sutinka stebėti, kaip atitinkamoje teritorijoje taikomos perduodančiosios valstybės narės teisinės nuostatos, ir gali savo vardu imtis veiksmų asmenų, kurių buveinė yra įsipareigojančiosios valstybės narės pasienio regione, atžvilgiu, tos institucijos veikimo arba neveikimo atveju dėl teisių gynimo priemonių kompetentingi teismai yra valstybės narės, kurioje yra tų asmenų oficiali buveinė, teismai.

2.   Kai kompetentinga perduodančioji institucija sutinka stebėti, kaip įsipareigojančiosios valstybės narės teritorijoje taikomos įsipareigojančiosios valstybės narės teisinės nuostatos, bet negali savo vardu imtis veiksmų asmenų, kurių buveinė yra pasienio regione, atžvilgiu, tos institucijos veikimo arba neveikimo atveju dėl teisių gynimo priemonių kompetentingi teismai yra tiktai įsipareigojančiosios valstybės narės teismai, įskaitant atvejus, kai asmenų oficiali buveinė yra perduodančiojoje valstybėje narėje.

V SKYRIUS

Baigiamosios nuostatos

23 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda pagal Reglamento (ES) Nr. .../... [naujasis BNR] 108 straipsnio 1 dalį įsteigtas Europos struktūrinių ir investicijų fondų koordinavimo komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

24 straipsnis

Valstybių narių įgyvendinimo nuostatos

1.   Valstybės narės nustato tinkamas nuostatas, kad užtikrintų veiksmingą šio reglamento taikymą.

2.   Ne vėliau kaip ... [šio reglamento taikymo pradžios data] valstybės narės atitinkamai praneša Komisijai apie bet kokias nuostatas, priimtas pagal 1 dalį.

3.   Komisija viešai paskelbia iš valstybių narių gautą informaciją.

25 straipsnis

Ataskaitų teikimas

1.
     Ne vėliau kaip metai mėnuo diena [t. y. mėnesio, einančio po šio reglamento įsigaliojimo datos, pirma diena + penkeri


  treji

  metai] Komisija Europos Parlamentui, Tarybai ir Regionų komitetui pateikia ataskaitą, kurioje įvertinamas šio reglamento taikymas naudojant jo veiksmingumo, rezultatyvumo, aktualumo, Europos pridėtinės vertės ir supaprastinimo galimybių rodiklius.

2.
     
  1 dalyje nurodytoje ataskaitoje Komisija visų pirma nurodo šio reglamento geografinę ir teminę taikymo sritį, kaip apibrėžta 3 straipsnio 1 ir 2 punktuose.

3.
     
  Prieš parengdama ataskaitą Komisija surengia viešas konsultacijas su įvairiais susijusiais subjektais, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas ir pilietinės visuomenės organizacijas. [55 pakeit.]

26 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis įsigalioja nuo ... [mėnesio, einančio po šio reglamento įsigaliojimo, pirmos dienos + vieni metai].

Tačiau 24 straipsnis taikomas nuo ... [mėnesio, einančio po šio reglamento įsigaliojimo, pirmos dienos].

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 440, 2018 12 6, p. 124.

1

(2)  OL C ... .

2

(3)  2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento pozicija.

3

(4)  Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ekonomikos augimo ir sanglaudos skatinimas ES pasienio regionuose“, COM(2017)0534, 2017 9 20.

4

(5)  Penki vienas po kito sekantys INTERREG programavimo laikotarpiai: INTERREG I (1990–1993 m.), INTERREG II (1994–1999), INTERREG III (2000–2006 m.), INTERREG IV (2007–2013 m.) ir INTERREG V (2014–2020 m.).

5

(6)  2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) (OL L 210, 2006 7 31, p. 19).

6

(7)  2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo (OL L 154, 2003 6 21, p. 1).

7

(8)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

8

(9)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

9

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/637 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/637

---

P8_TA(2019)0119

Eurojusto ir Gruzijos bendradarbiavimo susitarimo projektas *

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pritariama tam, kad Eurojustas sudarytų Eurojusto ir Gruzijos bendradarbiavimo susitarimą, projekto (13483/2018 – C8-0484/2018 – 2018/0813(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

(2020/C 449/65)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (13483/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (13483/2018),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0484/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0484/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/187/TVR, įkuriantį Eurojustą siekiant sustiprinti kovą su sunkiais nusikaltimais (1), ypač į jo 26a straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/187/TVR, įkuriantį Eurojustą siekiant sustiprinti kovą su sunkiais nusikaltimais (1), ypač į jo 26a straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir į Teisės reikalų komiteto nuomonę (A8-0065/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir į Teisės reikalų komiteto nuomonę (A8-0065/2019),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL L 63, 2002 3 6, p. 1.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/638 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/638

---

P8_TA(2019)0120

Sveikatos technologijų vertinimas ***I

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sveikatos technologijų vertinimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2011/24/ES (COM(2018)0051 – C8-0024/2018 – 2018/0018(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/66)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0051), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0051),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0024/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0024/2018),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Čekijos Respublikos Atstovų Rūmų, Vokietijos Federacinės Respublikos Bundestago, Prancūzijos Respublikos Senato bei Lenkijos Respublikos Seimo pagal Protokolą (Nr. 2) dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Čekijos Respublikos Atstovų Rūmų, Vokietijos Federacinės Respublikos Bundestago, Prancūzijos Respublikos Senato bei Lenkijos Respublikos Seimo pagal Protokolą (Nr. 2) dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetų nuomones (A8-0289/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetų nuomones (A8-0289/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 283, 2018 8 10, p. 28.

(2)  Ši pozicija atitinka 2018 m. spalio 3 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0369).

---

P8_TC1-COD(2018)0018

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl sveikatos technologijų vertinimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2011/24/ES

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį
  ir 168 straipsnio 4 dalį
  , [Am. 1]

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | sveikatos technologijų kūrimas yra vienas pagrindinių Sąjungos ekonominio augimo ir inovacijų variklių. Jis yra
  labai svarbus siekiant išlaikyti aukštą sveikatos apsaugos lygį, kuris turi būti užtikrintas sveikatos politikos priemonėmis ir naudingas visiems gyventojams. Sveikatos technologijos sudaro inovatyvų ekonomikos sektorių, kuris yra
  bendros sveikatos priežiūros rinkos, kurios išlaidos siekia 10 % ES bendro vidaus produkto, dalis. Sveikatos technologijos apima vaistus, medicinos priemones ir medicinos procedūras, taip pat ligų prevencijos, diagnostikos ar gydymo priemones; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(1)

sveikatos technologijų kūrimas yra vienas pagrindinių Sąjungos ekonominio augimo ir inovacijų variklių. Jis yra
  labai svarbus siekiant išlaikyti aukštą sveikatos apsaugos lygį, kuris turi būti užtikrintas sveikatos politikos priemonėmis ir naudingas visiems gyventojams. Sveikatos technologijos sudaro inovatyvų ekonomikos sektorių, kuris yra
  bendros sveikatos priežiūros rinkos, kurios išlaidos siekia 10 % ES bendro vidaus produkto, dalis. Sveikatos technologijos apima vaistus, medicinos priemones ir medicinos procedūras, taip pat ligų prevencijos, diagnostikos ar gydymo priemones; [2 pakeit.]

| (1a) | 2014 m. išlaidos vaistams sudarė 1,41 proc. BVP ir 17,1 proc. visų sveikatos priežiūros išlaidų, sudarydamos pagrindinę šių išlaidų dalį. Sveikatos priežiūros išlaidoms Sąjungoje skiriama 10 proc. BVP, t. y. 1 300 000 mln. EUR per metus, iš kurių 220 000 mln. EUR numatyta farmacijos išlaidoms ir 110 000 mln. EUR – medicinos prietaisams. [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(1a)

2014 m. išlaidos vaistams sudarė 1,41 proc. BVP ir 17,1 proc. visų sveikatos priežiūros išlaidų, sudarydamos pagrindinę šių išlaidų dalį. Sveikatos priežiūros išlaidoms Sąjungoje skiriama 10 proc. BVP, t. y. 1 300 000 mln. EUR per metus, iš kurių 220 000 mln. EUR numatyta farmacijos išlaidoms ir 110 000 mln. EUR – medicinos prietaisams. [3 pakeit.]

| (1b) | 2016 m. birželio 16 d. Tarybos išvadose ir 2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl ES galimybių gerinti prieigą prie vaistų
   (4)

  pabrėžiama, kad Sąjungoje yra daug kliūčių gauti vaistų ir naudotis novatoriškomis technologijomis, o pagrindinės kliūtys – naujų gydymo būdų tam tikroms gydyti ligoms trūkumas ir didelė vaistų, kurie daugeliu atveju nesuteikia papildomos terapinės vertės, kaina. [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(1b)

2016 m. birželio 16 d. Tarybos išvadose ir 2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl ES galimybių gerinti prieigą prie vaistų
   (4)

  pabrėžiama, kad Sąjungoje yra daug kliūčių gauti vaistų ir naudotis novatoriškomis technologijomis, o pagrindinės kliūtys – naujų gydymo būdų tam tikroms gydyti ligoms trūkumas ir didelė vaistų, kurie daugeliu atveju nesuteikia papildomos terapinės vertės, kaina. [4 pakeit.]

| (1c) | Europos vaistų agentūros suteikiamas vaistų rinkodaros leidimas grindžiamas saugos ir veiksmingumo principais. Paprastai nacionalinės sveikatos technologijų vertinimo įstaigos atlieka lyginamąjį veiksmingumo vertinimą, nes prie rinkodaros leidimų nepridedamas lyginamasis veiksmingumo tyrimas. [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(1c)

Europos vaistų agentūros suteikiamas vaistų rinkodaros leidimas grindžiamas saugos ir veiksmingumo principais. Paprastai nacionalinės sveikatos technologijų vertinimo įstaigos atlieka lyginamąjį veiksmingumo vertinimą, nes prie rinkodaros leidimų nepridedamas lyginamasis veiksmingumo tyrimas. [5 pakeit.]

| (2) | sveikatos technologijų vertinimas (STV) yra
  moksliniais
  įrodymais pagrįstas procesas, kuris suteikia galimybę kompetentingoms valdžios institucijoms nustatyti santykinį naujų ar esamų technologijų veiksmingumą. Atliekant STV daugiausia dėmesio skiriama sveikatos technologijos pridėtinei
  terapinei
  vertei, palyginti su kitomis naujomis ar esamomis technologijomis; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

sveikatos technologijų vertinimas (STV) yra
  moksliniais
  įrodymais pagrįstas procesas, kuris suteikia galimybę kompetentingoms valdžios institucijoms nustatyti santykinį naujų ar esamų technologijų veiksmingumą. Atliekant STV daugiausia dėmesio skiriama sveikatos technologijos pridėtinei
  terapinei
  vertei, palyginti su kitomis naujomis ar esamomis technologijomis; [6 pakeit.]

| (2a) | kaip per 2014 m. gegužės mėn. vykusią 67-ąją Pasaulio sveikatos asamblėją nurodė Pasaulio sveikatos organizacija (PSO), STV turi padėti užtikrinti visuotinį sveikatos draudimą; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(2a)

kaip per 2014 m. gegužės mėn. vykusią 67-ąją Pasaulio sveikatos asamblėją nurodė Pasaulio sveikatos organizacija (PSO), STV turi padėti užtikrinti visuotinį sveikatos draudimą; [7 pakeit.]

| (2b) | STV turėtų padėti skatinti inovacijas, kurias naudojant pasiekiami geresni rezultatai pacientams ir visuomenei apskritai ir yra būtina priemonė siekiant užtikrinti, kad būtų diegiamos ir naudojamos tinkamos sveikatos technologijos; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(2b)

STV turėtų padėti skatinti inovacijas, kurias naudojant pasiekiami geresni rezultatai pacientams ir visuomenei apskritai ir yra būtina priemonė siekiant užtikrinti, kad būtų diegiamos ir naudojamos tinkamos sveikatos technologijos; [8 pakeit.]

| (3) | STV apima klinikinius ir neklinikinius sveikatos technologijos aspektus. ES bendrai finansuoti bendrieji STV veiksmai (EUnetHTA bendrieji veiksmai) atskleidė devynis aspektus, pagal kuriuos sveikatos technologijos yra vertinamos. Keturi iš šių devynių aspektų
  (kurie sudaro modelį „HTA Core“)
  yra klinikiniai, o penki neklinikiniai. Keturi vertinimo klinikiniai aspektai yra sveikatos problemos ir esamų technologijų nustatymas, technologijų techninių charakteristikų nagrinėjimas atliekant vertinimą, jų santykinė sauga ir santykinis klinikinis veiksmingumas. Penki neklinikiniai aspektai yra technologijų sąnaudų ir ekonominis įvertinimas, jų etiniai, organizaciniai, socialiniai ir teisiniai aspektai. Klinikiniai aspektai labiau tinka bendram vertinimui ES lygmeniu remiantis jų mokslinių įrodymų baze, o neklinikinių aspektų vertinimas yra kur kas glaudžiau susijęs su nacionalinėmis ir regioninėmis aplinkybėmis ir požiūriais; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(3)

STV apima klinikinius ir neklinikinius sveikatos technologijos aspektus. ES bendrai finansuoti bendrieji STV veiksmai (EUnetHTA bendrieji veiksmai) atskleidė devynis aspektus, pagal kuriuos sveikatos technologijos yra vertinamos. Keturi iš šių devynių aspektų
  (kurie sudaro modelį „HTA Core“)
  yra klinikiniai, o penki neklinikiniai. Keturi vertinimo klinikiniai aspektai yra sveikatos problemos ir esamų technologijų nustatymas, technologijų techninių charakteristikų nagrinėjimas atliekant vertinimą, jų santykinė sauga ir santykinis klinikinis veiksmingumas. Penki neklinikiniai aspektai yra technologijų sąnaudų ir ekonominis įvertinimas, jų etiniai, organizaciniai, socialiniai ir teisiniai aspektai. Klinikiniai aspektai labiau tinka bendram vertinimui ES lygmeniu remiantis jų mokslinių įrodymų baze, o neklinikinių aspektų vertinimas yra kur kas glaudžiau susijęs su nacionalinėmis ir regioninėmis aplinkybėmis ir požiūriais; [9 pakeit.]

| (3a) | sveikatos priežiūros specialistai, pacientai ir sveikatos priežiūros institucijos turi žinoti, ar nauja sveikatos technologija pagerins esamas sveikatos technologijas naudos ir rizikos požiūriu. Todėl atliekant jungtinius klinikinius vertinimus, siekiama nustatyti naujų arba esamų sveikatos technologijų pridėtinę terapinę vertę, palyginant jas su kitomis naujomis arba esamomis sveikatos technologijomis, atliekant lyginamąjį vertinimą, grindžiamą palyginamaisiais tyrimais, atsižvelgiant į geriausią turimą patvirtintą intervencijos priemonę (standartinį gydymą) arba dažniausiai taikomą gydymo būdą, kai nėra jokio standartinio gydymo; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(3a)

sveikatos priežiūros specialistai, pacientai ir sveikatos priežiūros institucijos turi žinoti, ar nauja sveikatos technologija pagerins esamas sveikatos technologijas naudos ir rizikos požiūriu. Todėl atliekant jungtinius klinikinius vertinimus, siekiama nustatyti naujų arba esamų sveikatos technologijų pridėtinę terapinę vertę, palyginant jas su kitomis naujomis arba esamomis sveikatos technologijomis, atliekant lyginamąjį vertinimą, grindžiamą palyginamaisiais tyrimais, atsižvelgiant į geriausią turimą patvirtintą intervencijos priemonę (standartinį gydymą) arba dažniausiai taikomą gydymo būdą, kai nėra jokio standartinio gydymo; [10 pakeit.]

| (4) | STV rezultatai naudojami priimant sprendimus dėl biudžeto

  yra svarbi priemonė, kuria siekiama skatinti aukštos kokybės inovacijas, mokslinius tyrimus, kuriais siekiama spręsti nepatenkintus diagnostikos, gydymo ar procedūrinius sveikatos priežiūros sistemų poreikius, taip pat klinikinių ir socialinių prioritetų klausimus. STV taip pat gali gerinti mokslinius įrodymus, kuriais remiantis priimami klinikiniai sprendimai, didinti
  išteklių pasiskirstymo

  naudojimo veiksmingumą,
  sveikatos srityje,

  sistemų tvarumą, suteikti daugiau galimybių pacientams naudotis šiomis

  pavyzdžiui, sveikatos technologijų kainodaros

  technologijomis
  ir kompensavimo lygių nustatymo

  didinti sektoriaus konkurencingumą, užtikrinant didesnį nuspėjamumą ir veiksmingesnius tyrimus. Valstybės narės naudoja STV rezultatus, siekdamos surinkti daugiau mokslinių įrodymų, kuriais remiantis priimami sprendimai, kai į savo sistemas diegia sveikatos technologijas, o tai padeda priimti sprendimus dėl išteklių paskirstymo
  . Todėl STV gali padėti valstybėms narėms kurti ir išlaikyti tvarias sveikatos priežiūros sistemas ir skatinti inovacijas, kurios naudingesnės pacientams; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

STV rezultatai naudojami priimant sprendimus dėl biudžeto

  yra svarbi priemonė, kuria siekiama skatinti aukštos kokybės inovacijas, mokslinius tyrimus, kuriais siekiama spręsti nepatenkintus diagnostikos, gydymo ar procedūrinius sveikatos priežiūros sistemų poreikius, taip pat klinikinių ir socialinių prioritetų klausimus. STV taip pat gali gerinti mokslinius įrodymus, kuriais remiantis priimami klinikiniai sprendimai, didinti
  išteklių pasiskirstymo

  naudojimo veiksmingumą,
  sveikatos srityje,

  sistemų tvarumą, suteikti daugiau galimybių pacientams naudotis šiomis

  pavyzdžiui, sveikatos technologijų kainodaros

  technologijomis
  ir kompensavimo lygių nustatymo

  didinti sektoriaus konkurencingumą, užtikrinant didesnį nuspėjamumą ir veiksmingesnius tyrimus. Valstybės narės naudoja STV rezultatus, siekdamos surinkti daugiau mokslinių įrodymų, kuriais remiantis priimami sprendimai, kai į savo sistemas diegia sveikatos technologijas, o tai padeda priimti sprendimus dėl išteklių paskirstymo
  . Todėl STV gali padėti valstybėms narėms kurti ir išlaikyti tvarias sveikatos priežiūros sistemas ir skatinti inovacijas, kurios naudingesnės pacientams; [11 pakeit.]

| (4a) | bendradarbiavimas STV srityje tai pat gali būti svarbus visam sveikatos technologijų ciklui – pirmaisiais kūrimo etapais, vykdant vadinamąją horizontaliąją analizę, siekiant nustatyti radikalias technologijas, išankstinio dialogo ir mokslinio patariamojo vertinimo metu, taikant geriausią tyrimų būdą, kad tyrimai būtų kuo veiksmingesni, taip pat pagrindiniais išsamaus vertinimo etapais, kai technologija jau yra įdiegta. Galiausiai STV gali padėti priimant sprendimus dėl investicijų atsiėmimo, kai technologija pasensta ir tampa netinkama, palyginti su prieinamomis geresnėmis alternatyvomis. Glaudesnis valstybių narių bendradarbiavimas STV srityje taip pat turėtų padėti pagerinti ir suderinti priežiūros standartus bei diagnostikos ir naujus tikrinimo metodus visoje Sąjungoje; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(4a)

bendradarbiavimas STV srityje tai pat gali būti svarbus visam sveikatos technologijų ciklui – pirmaisiais kūrimo etapais, vykdant vadinamąją horizontaliąją analizę, siekiant nustatyti radikalias technologijas, išankstinio dialogo ir mokslinio patariamojo vertinimo metu, taikant geriausią tyrimų būdą, kad tyrimai būtų kuo veiksmingesni, taip pat pagrindiniais išsamaus vertinimo etapais, kai technologija jau yra įdiegta. Galiausiai STV gali padėti priimant sprendimus dėl investicijų atsiėmimo, kai technologija pasensta ir tampa netinkama, palyginti su prieinamomis geresnėmis alternatyvomis. Glaudesnis valstybių narių bendradarbiavimas STV srityje taip pat turėtų padėti pagerinti ir suderinti priežiūros standartus bei diagnostikos ir naujus tikrinimo metodus visoje Sąjungoje; [12 pakeit.]

| (4b) | bendradarbiavimas STV srityje gali apimti ne tik farmacijos produktus ir medicinos priemones. Jis taip pat gali apimti tokias intervencines priemones kaip papildoma diagnostika gydymo metu, chirurginės procedūros, prevencija ir atrankinės patikros bei sveikos gyvensenos skatinimo programos, informacinių ir ryšių technologijų (IRT) priemonės ir sveikatos priežiūros organizavimo formulės ar integruotos priežiūros procesai. Skirtingų technologijų vertinimo reikalavimai skiriasi priklausomai nuo jų konkrečių charakteristikų, todėl STV srityje reikėtų laikytis nuoseklaus ir tinkamo požiūrio į šias įvairias technologijas. Be to, tikėtina, kad konkrečiose srityse, kaip retųjų ligų gydymas, pediatriniai vaistai, tikslioji medicina arba pažangioji terapija, Sąjungos bendradarbiavimo pridėtinė vertė bus dar didesnė; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(4b)

bendradarbiavimas STV srityje gali apimti ne tik farmacijos produktus ir medicinos priemones. Jis taip pat gali apimti tokias intervencines priemones kaip papildoma diagnostika gydymo metu, chirurginės procedūros, prevencija ir atrankinės patikros bei sveikos gyvensenos skatinimo programos, informacinių ir ryšių technologijų (IRT) priemonės ir sveikatos priežiūros organizavimo formulės ar integruotos priežiūros procesai. Skirtingų technologijų vertinimo reikalavimai skiriasi priklausomai nuo jų konkrečių charakteristikų, todėl STV srityje reikėtų laikytis nuoseklaus ir tinkamo požiūrio į šias įvairias technologijas. Be to, tikėtina, kad konkrečiose srityse, kaip retųjų ligų gydymas, pediatriniai vaistai, tikslioji medicina arba pažangioji terapija, Sąjungos bendradarbiavimo pridėtinė vertė bus dar didesnė; [13 pakeit.]

| (5) | lygiagrečių vertinimų atlikimas daugelyje valstybių narių ir jų nacionalinių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų dėl vertinimo procedūrų ir metodikų skirtumai gali lemti tai, kad sveikatos technologijų kūrėjai gaus daug skirtingų

  besidubliuojančių
  prašymų teikti duomenis. Be to, dėl to galimas dubliavimas ir skirtingi rezultatai, kurie didina finansinę ir administracinę naštą

  todėl galėtų padidėti finansinė ir administracinė našta
  , o tai yra kliūtis laisvam susijusių sveikatos technologijų judėjimui ir sklandžiam vidaus rinkos veikimui
  . Kai kuriais pagrįstais atvejais, kai reikia atsižvelgti į nacionalinių ir regioninių sveikatos priežiūros sistemų ypatumus ir prioritetus, gali tekti atlikti papildomą tam tikrų aspektų vertinimą. Tačiau dėl vertinimų, kurie nėra svarbūs sprendimams priimti tam tikrose valstybėse narėse, galėtų būti uždelstas naujoviškų technologijų diegimas, taigi ir apribotos pacientų galimybės naudotis jiems naudingais naujoviškais gydymo būdais
  ; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

lygiagrečių vertinimų atlikimas daugelyje valstybių narių ir jų nacionalinių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų dėl vertinimo procedūrų ir metodikų skirtumai gali lemti tai, kad sveikatos technologijų kūrėjai gaus daug skirtingų

  besidubliuojančių
  prašymų teikti duomenis. Be to, dėl to galimas dubliavimas ir skirtingi rezultatai, kurie didina finansinę ir administracinę naštą

  todėl galėtų padidėti finansinė ir administracinė našta
  , o tai yra kliūtis laisvam susijusių sveikatos technologijų judėjimui ir sklandžiam vidaus rinkos veikimui
  . Kai kuriais pagrįstais atvejais, kai reikia atsižvelgti į nacionalinių ir regioninių sveikatos priežiūros sistemų ypatumus ir prioritetus, gali tekti atlikti papildomą tam tikrų aspektų vertinimą. Tačiau dėl vertinimų, kurie nėra svarbūs sprendimams priimti tam tikrose valstybėse narėse, galėtų būti uždelstas naujoviškų technologijų diegimas, taigi ir apribotos pacientų galimybės naudotis jiems naudingais naujoviškais gydymo būdais
  ; [14 pakeit.]

| (6) | nors valstybės narės atliko bendrus vertinimus pagal ES bendrai finansuotus bendruosius veiksmus, rezultatų gavimas buvo neefektyvus, pagrįstas projektiniu bendradarbiavimu nesant tvaraus bendradarbiavimo modelio. Bendrųjų veiksmų, įskaitant bendrus klinikinius vertinimus, rezultatų naudojimas valstybių narių lygmeniu tebėra nereikšmingas, o

  . Šie vertinimai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/24/ES
   (5)

  15 straipsnį vyko trimis etapais
  ,
  įgyvendinant tris
  bendruosius veiksmus,
  kurių kiekvienas turi konkrečius tikslus ir biudžetą: 2010–2012 m. EUnetHTA 1 (6 mln. EUR); 2012–2015 m. EUnetHTA 2 (9,5 mln. EUR) ir 2016 m. birželio mėn. prasidėjęs ir iki 2020 m. truksiantis EUnetHTA 3 (20 mln. EUR). Atsižvelgiant į
  tai reiškia, kad STV institucijų

  šie veiksmai yra laikini
  ir įstaigų skirtingose valstybėse narėse atliekamo tos pačios

  siekiama tęstinumo, šiame reglamente nustatomas tvaresnis būdas, kaip užtikrinti
  bendrųjų vertinimų
  tęstinumą. Iki šiol pasiekti pagrindiniai bendros veiklos rezultatai – vertinimo modelis, kuriuo nustatoma
  sveikatos technologijos

  technologijų
  vertinimo dubliavimo tuo pačiu ar panašiu laikotarpiu problemai nebuvo

  ataskaitų sistema; duomenų bazė,
  skirta pakankamai dėmesio

  dalytis projektais, kuriuos planuoja, įgyvendina ar yra neseniai paskelbusios atskiros agentūros (patvariųjų organinių teršalų (POT) duomenų bazė); duomenų ir žinių bazė, skirta informacijai saugoti, ir etapas, pasiektas vertinant perspektyvias technologijas, arba prašymas atlikti papildomus tyrimus, susijusius su STV
  ;
  STV agentūroms skirtų metodinių gairių ir paramos priemonių rinkinys, įskaitant gaires dėl ataskaitų pritaikymo vienoje ar kitoje šalyje
  ; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

nors valstybės narės atliko bendrus vertinimus pagal ES bendrai finansuotus bendruosius veiksmus, rezultatų gavimas buvo neefektyvus, pagrįstas projektiniu bendradarbiavimu nesant tvaraus bendradarbiavimo modelio. Bendrųjų veiksmų, įskaitant bendrus klinikinius vertinimus, rezultatų naudojimas valstybių narių lygmeniu tebėra nereikšmingas, o

  . Šie vertinimai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/24/ES
   (5)

  15 straipsnį vyko trimis etapais
  ,
  įgyvendinant tris
  bendruosius veiksmus,
  kurių kiekvienas turi konkrečius tikslus ir biudžetą: 2010–2012 m. EUnetHTA 1 (6 mln. EUR); 2012–2015 m. EUnetHTA 2 (9,5 mln. EUR) ir 2016 m. birželio mėn. prasidėjęs ir iki 2020 m. truksiantis EUnetHTA 3 (20 mln. EUR). Atsižvelgiant į
  tai reiškia, kad STV institucijų

  šie veiksmai yra laikini
  ir įstaigų skirtingose valstybėse narėse atliekamo tos pačios

  siekiama tęstinumo, šiame reglamente nustatomas tvaresnis būdas, kaip užtikrinti
  bendrųjų vertinimų
  tęstinumą. Iki šiol pasiekti pagrindiniai bendros veiklos rezultatai – vertinimo modelis, kuriuo nustatoma
  sveikatos technologijos

  technologijų
  vertinimo dubliavimo tuo pačiu ar panašiu laikotarpiu problemai nebuvo

  ataskaitų sistema; duomenų bazė,
  skirta pakankamai dėmesio

  dalytis projektais, kuriuos planuoja, įgyvendina ar yra neseniai paskelbusios atskiros agentūros (patvariųjų organinių teršalų (POT) duomenų bazė); duomenų ir žinių bazė, skirta informacijai saugoti, ir etapas, pasiektas vertinant perspektyvias technologijas, arba prašymas atlikti papildomus tyrimus, susijusius su STV
  ;
  STV agentūroms skirtų metodinių gairių ir paramos priemonių rinkinys, įskaitant gaires dėl ataskaitų pritaikymo vienoje ar kitoje šalyje
  ; [15 pakeit.]

| (6a) | Tačiau atliekant bendruosius veiksmus, rezultatų gavimas buvo neefektyvus, pasikliaunant projektiniu bendradarbiavimu nesant tvaraus bendradarbiavimo modelio. Bendrųjų veiksmų, įskaitant bendrus klinikinius vertinimus, rezultatų naudojimas valstybių narių lygmeniu tebėra nereikšmingas, o tai reiškia, kad STV institucijų ir įstaigų skirtingose valstybėse narėse atliekamo tos pačios sveikatos technologijos vertinimo dubliavimo tuo pačiu ar panašiu laikotarpiu problemai nebuvo skirta pakankamai dėmesio; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(6a)

Tačiau atliekant bendruosius veiksmus, rezultatų gavimas buvo neefektyvus, pasikliaunant projektiniu bendradarbiavimu nesant tvaraus bendradarbiavimo modelio. Bendrųjų veiksmų, įskaitant bendrus klinikinius vertinimus, rezultatų naudojimas valstybių narių lygmeniu tebėra nereikšmingas, o tai reiškia, kad STV institucijų ir įstaigų skirtingose valstybėse narėse atliekamo tos pačios sveikatos technologijos vertinimo dubliavimo tuo pačiu ar panašiu laikotarpiu problemai nebuvo skirta pakankamai dėmesio; [16 pakeit.]

| (7) | Taryba savo 2014 m. gruodžio mėn. išvadose
  dėl pacientams naudingų naujovių
   (6)

  , Taryba
  pripažino sveikatos technologijų vertinimo svarbą ir

  ,kaip sveikatos politikos priemonės, vaidmenį remiant įrodymais pagrįstus, tvarius ir teisingus sveikatos priežiūros ir sveikatos technologijų sprendimus pacientų naudai. Taryba taip pat
  paragino Komisiją toliau
  tvariai
  remti bendradarbiavimą taikant tvarius metodus

  ir paragino valstybes nares intensyviau bendrai veikti sveikatos technologijų vertinimo srityje ir išnagrinėti kompetentingų institucijų galimybes bendradarbiauti keičiantis informacija. Be to, 2015 m gruodžio mėn. Tarybos išvadose dėl pacientams skirtos individualizuotosios medicinos valstybės narės ir Komisija raginamos stiprinti individualizuotajai medicinai taikomus STV metodus, o 2016 m. birželio mėn. Tarybos išvadose dėl farmacijos sistemų pusiausvyros Europos Sąjungoje ir jos valstybėse narėse stiprinimo dar kartą patvirtinta, kad valstybės narės dėl ES bendradarbiavimo STV srityje gauna akivaizdžią pridėtinę vertę. Savo ruožtu 2016 m. spalio mėn. bendrame Ekonomikos ir finansų reikalų GD ir Ekonominės politikos komiteto pranešime raginama stiprinti Europos bendradarbiavimą STV srityje; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

Taryba savo 2014 m. gruodžio mėn. išvadose
  dėl pacientams naudingų naujovių
   (6)

  , Taryba
  pripažino sveikatos technologijų vertinimo svarbą ir

  ,kaip sveikatos politikos priemonės, vaidmenį remiant įrodymais pagrįstus, tvarius ir teisingus sveikatos priežiūros ir sveikatos technologijų sprendimus pacientų naudai. Taryba taip pat
  paragino Komisiją toliau
  tvariai
  remti bendradarbiavimą taikant tvarius metodus

  ir paragino valstybes nares intensyviau bendrai veikti sveikatos technologijų vertinimo srityje ir išnagrinėti kompetentingų institucijų galimybes bendradarbiauti keičiantis informacija. Be to, 2015 m gruodžio mėn. Tarybos išvadose dėl pacientams skirtos individualizuotosios medicinos valstybės narės ir Komisija raginamos stiprinti individualizuotajai medicinai taikomus STV metodus, o 2016 m. birželio mėn. Tarybos išvadose dėl farmacijos sistemų pusiausvyros Europos Sąjungoje ir jos valstybėse narėse stiprinimo dar kartą patvirtinta, kad valstybės narės dėl ES bendradarbiavimo STV srityje gauna akivaizdžią pridėtinę vertę. Savo ruožtu 2016 m. spalio mėn. bendrame Ekonomikos ir finansų reikalų GD ir Ekonominės politikos komiteto pranešime raginama stiprinti Europos bendradarbiavimą STV srityje; [17 pakeit.]

| (8) | Europos Parlamentas savo 2017 m. kovo 2 d. rezoliucijoje (7) dėl ES galimybių pagerinti prieigą prie vaistų paragino Komisiją kaip galima greičiau pasiūlyti teisės aktą dėl Europos sveikatos technologijų vertinimo sistemos ir suderinti skaidraus sveikatos technologijų vertinimo kriterijus siekiant įvertinti vaistų

  sveikatos technologijų
  pridėtinę terapinę vertę
  ir santykinį veiksmingumą, palyginti su geriausia prieinama alternatyva, atsižvelgiant į pacientams užtikrinamą inovacijų ir naudos lygį
  ; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

Europos Parlamentas savo 2017 m. kovo 2 d. rezoliucijoje (7) dėl ES galimybių pagerinti prieigą prie vaistų paragino Komisiją kaip galima greičiau pasiūlyti teisės aktą dėl Europos sveikatos technologijų vertinimo sistemos ir suderinti skaidraus sveikatos technologijų vertinimo kriterijus siekiant įvertinti vaistų

  sveikatos technologijų
  pridėtinę terapinę vertę
  ir santykinį veiksmingumą, palyginti su geriausia prieinama alternatyva, atsižvelgiant į pacientams užtikrinamą inovacijų ir naudos lygį
  ; [18 pakeit.]

| (9) | 2015 m. komunikate dėl bendrosios rinkos tobulinimo (8) Komisija deklaravo ketinimą priimti iniciatyvą dėl STV siekiant gerinti koordinavimą ir išvengti daugelio to paties produkto vertinimų skirtingose valstybėse narės bei gerinti sveikatos technologijų vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

(9)

2015 m. komunikate dėl bendrosios rinkos tobulinimo (8) Komisija deklaravo ketinimą priimti iniciatyvą dėl STV siekiant gerinti koordinavimą ir išvengti daugelio to paties produkto vertinimų skirtingose valstybėse narės bei gerinti sveikatos technologijų vidaus rinkos veikimą;

| (10) | siekiant užtikrinti geresnį vidaus rinkos veikimą ir prisidėti prie aukšto žmonių sveikatos apsaugos lygio yra tikslinga suderinti klinikinių vertinimų nacionaliniu lygmeniu ir tam tikrų sveikatos technologijų klinikinių vertinimų atlikimo Sąjungos lygmeniu taisykles, kuriomis palaikomas ir tolesnis savanoriškas valstybių narių bendradarbiavimas dėl tam tikrų STV aspektų
  . Šis derinimas turėtų užtikrinti aukščiausius kokybės standartus ir atitikti pažangiausią patirtį. Jis neturėtų skatinti konvergencijos siekiant mažiausio bendro vardiklio ir priversti STV įstaigas, turinčias daugiau kompetencijos ir taikančias aukštesnius standartus, laikytis mažesnių reikalavimų. Priešingai, toks derinimas turėtų pagerinti STV pajėgumus ir kokybę nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis; [19 pakeit.] |
| --- | --- |

(10)

siekiant užtikrinti geresnį vidaus rinkos veikimą ir prisidėti prie aukšto žmonių sveikatos apsaugos lygio yra tikslinga suderinti klinikinių vertinimų nacionaliniu lygmeniu ir tam tikrų sveikatos technologijų klinikinių vertinimų atlikimo Sąjungos lygmeniu taisykles, kuriomis palaikomas ir tolesnis savanoriškas valstybių narių bendradarbiavimas dėl tam tikrų STV aspektų
  . Šis derinimas turėtų užtikrinti aukščiausius kokybės standartus ir atitikti pažangiausią patirtį. Jis neturėtų skatinti konvergencijos siekiant mažiausio bendro vardiklio ir priversti STV įstaigas, turinčias daugiau kompetencijos ir taikančias aukštesnius standartus, laikytis mažesnių reikalavimų. Priešingai, toks derinimas turėtų pagerinti STV pajėgumus ir kokybę nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis; [19 pakeit.]

| (11) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 168 straipsnio 7 dalį valstybės narės lieka atsakingos už savo sveikatos priežiūros paslaugų organizavimą ir teikimą. Tad tikslinga, kad pačios Sąjungos taisyklės būtų taikomos tik tiems STV aspektams, kurie susiję su sveikatos technologijų klinikiniu vertinimu, ir visų pirma užtikrinti, kad vertinimo išvados būtų patvirtinamos duomenimis, susijusiais

  . Bendras klinikinis vertinimas
  ,
  kuris numatytas šiame reglamente, yra sveikatos technologijos poveikio, susijusio su rezultatais efektyvumo
  ,
  saugos ir veiksmingumo srityse, kurie paprastai vadinami klinikiniais rezultatais, mokslinė analizė, kai vertinama atsižvelgiant į

  lyginamuoju sveikatos technologijų veiksmingumu

  lyginamuosius kriterijus, kurie šiuo metu laikomi tinkamais, ir atrinktas pacientų grupes arba pogrupius, atsižvelgiant į modelio „HTA Core“ kriterijus. Atliekant šį vertinimą svarstomas atitinkamų rezultatų tikėtinumo lygis, remiantis turimais įrodymais
  . Todėl tokių vertinimų rezultatai neturėtų paveikti valstybių narių diskrecijos priimti tolesnius sprendimus dėl sveikatos technologijų kainodaros ir kompensavimo, įskaitant tokios kainodaros ir kompensavimo kriterijų nustatymą, kuris gali priklausyti nuo klinikinių ir neklinikinių motyvų ir lieka išimtinai nacionalinės kompetencijos dalyku
  . Todėl į šio reglamento taikymo sritį nepatenka vertinimas, kurį kiekviena valstybė narė atlieka pagal savo nacionalinio vertinimo sistemą. [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(11)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 168 straipsnio 7 dalį valstybės narės lieka atsakingos už savo sveikatos priežiūros paslaugų organizavimą ir teikimą. Tad tikslinga, kad pačios Sąjungos taisyklės būtų taikomos tik tiems STV aspektams, kurie susiję su sveikatos technologijų klinikiniu vertinimu, ir visų pirma užtikrinti, kad vertinimo išvados būtų patvirtinamos duomenimis, susijusiais

  . Bendras klinikinis vertinimas
  ,
  kuris numatytas šiame reglamente, yra sveikatos technologijos poveikio, susijusio su rezultatais efektyvumo
  ,
  saugos ir veiksmingumo srityse, kurie paprastai vadinami klinikiniais rezultatais, mokslinė analizė, kai vertinama atsižvelgiant į

  lyginamuoju sveikatos technologijų veiksmingumu

  lyginamuosius kriterijus, kurie šiuo metu laikomi tinkamais, ir atrinktas pacientų grupes arba pogrupius, atsižvelgiant į modelio „HTA Core“ kriterijus. Atliekant šį vertinimą svarstomas atitinkamų rezultatų tikėtinumo lygis, remiantis turimais įrodymais
  . Todėl tokių vertinimų rezultatai neturėtų paveikti valstybių narių diskrecijos priimti tolesnius sprendimus dėl sveikatos technologijų kainodaros ir kompensavimo, įskaitant tokios kainodaros ir kompensavimo kriterijų nustatymą, kuris gali priklausyti nuo klinikinių ir neklinikinių motyvų ir lieka išimtinai nacionalinės kompetencijos dalyku
  . Todėl į šio reglamento taikymo sritį nepatenka vertinimas, kurį kiekviena valstybė narė atlieka pagal savo nacionalinio vertinimo sistemą. [20 pakeit.]

| (12) | siekiant užtikrinti platų suderintų taisyklių dėl STV klinikinių aspektų taikymą ir
  plėtoti valstybių narių bendradarbiavimą dėl STV klinikinių aspektų ir
  sudaryti galimybę kaupti ekspertines žinias ir išteklius visose STV įstaigose,
  kad sveikatos priežiūroje būtų sumažintas atliekų kiekis ir neveiksmingų sveikatos priežiūros paslaugų teikimo apimtis,
  yra tikslinga reikalauti atlikti visų vaistų, kurių rinkodaros leidimai suteikiami centralizuotai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (9), bendrus klinikinius vertinimus, o tai apima naujas veikliąsias medžiagas ir tuos vaistus, į kurių leidimą įtraukiama nauja terapinė indikacija. Bendri klinikiniai vertinimai turėtų būti atliekami ir dėl tam tikrų medicinos priemonių, apibrėžtų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/745 (10), kurie priskiriami aukštesnės rizikos klasėms ir dėl kurių atitinkamos ekspertų grupės pateikė savo nuomones. Medicinos priemonės bendriems klinikiniams vertinimams turėtų būti atrenkamos pagal konkrečius kriterijus

  atsižvelgiant į didesnio klinikinių įrodymų, susijusių su visomis šiomis naujomis sveikatos priežiūros technologijomis, skaičiaus poreikį
  ; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

siekiant užtikrinti platų suderintų taisyklių dėl STV klinikinių aspektų taikymą ir
  plėtoti valstybių narių bendradarbiavimą dėl STV klinikinių aspektų ir
  sudaryti galimybę kaupti ekspertines žinias ir išteklius visose STV įstaigose,
  kad sveikatos priežiūroje būtų sumažintas atliekų kiekis ir neveiksmingų sveikatos priežiūros paslaugų teikimo apimtis,
  yra tikslinga reikalauti atlikti visų vaistų, kurių rinkodaros leidimai suteikiami centralizuotai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (9), bendrus klinikinius vertinimus, o tai apima naujas veikliąsias medžiagas ir tuos vaistus, į kurių leidimą įtraukiama nauja terapinė indikacija. Bendri klinikiniai vertinimai turėtų būti atliekami ir dėl tam tikrų medicinos priemonių, apibrėžtų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/745 (10), kurie priskiriami aukštesnės rizikos klasėms ir dėl kurių atitinkamos ekspertų grupės pateikė savo nuomones. Medicinos priemonės bendriems klinikiniams vertinimams turėtų būti atrenkamos pagal konkrečius kriterijus

  atsižvelgiant į didesnio klinikinių įrodymų, susijusių su visomis šiomis naujomis sveikatos priežiūros technologijomis, skaičiaus poreikį
  ; [21 pakeit.]

| (13) | siekiant užtikrinti, kad atlikti sveikatos technologijų bendri klinikiniai vertinimai išliktų tikslūs
  , tinkami, kokybiški
  ir tinkami

  visais atvejais pagrįsti geriausiais turimais moksliniais įrodymais
  , yra tikslinga nustatyti
  lanksčią ir reglamentuotą
  vertinimų atnaujinimo sąlygas

  procedūrą
  , ypač, kai gauta

  gaunama naujų įrodymų arba
  papildomų duomenų po jau atlikto pradinio vertinimo, kurie gali

  galėtų

  pagerinti sustiprinti
  mokslinius įrodymus, taigi ir pagerinti
  vertinimo tikslumą

  kokybę
  ; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

(13)

siekiant užtikrinti, kad atlikti sveikatos technologijų bendri klinikiniai vertinimai išliktų tikslūs
  , tinkami, kokybiški
  ir tinkami

  visais atvejais pagrįsti geriausiais turimais moksliniais įrodymais
  , yra tikslinga nustatyti
  lanksčią ir reglamentuotą
  vertinimų atnaujinimo sąlygas

  procedūrą
  , ypač, kai gauta

  gaunama naujų įrodymų arba
  papildomų duomenų po jau atlikto pradinio vertinimo, kurie gali

  galėtų

  pagerinti sustiprinti
  mokslinius įrodymus, taigi ir pagerinti
  vertinimo tikslumą

  kokybę
  ; [22 pakeit.]

| (14) | bendrų klinikinių vertinimų atlikimo ir kitos bendros veiklos priežiūrai

  , patenkančios į šio reglamento taikymo sritį, atlikimui
  turėtų būti sudaryta
  patvirtintų ekspertinių žinių turinti
  koordinavimo grupė iš valstybių narių sveikatos technologijų vertinimo institucijų ir įstaigų atstovų; [23 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

bendrų klinikinių vertinimų atlikimo ir kitos bendros veiklos priežiūrai

  , patenkančios į šio reglamento taikymo sritį, atlikimui
  turėtų būti sudaryta
  patvirtintų ekspertinių žinių turinti
  koordinavimo grupė iš valstybių narių sveikatos technologijų vertinimo institucijų ir įstaigų atstovų; [23 pakeit.]

| (15) | siekiant užtikrinti, kad bendriems klinikiniams vertinimams ir bendroms mokslinėms konsultacijoms vadovautų valstybės narės, jos turėtų paskirti nacionalines
  ar regionines
  STV institucijas ir įstaigas, kurios teikia informaciją sprendimų priėmimui
  dėl tokio vertinimo vykdymo
  , Koordinavimo grupės narėmis. Paskirtosios institucijos ir įstaigos turėtų užtikrinti tinkamą aukšto lygio atstovavimą Koordinavimo grupėje ir techninių žinių teikimą jos pogrupiuose, atsižvelgiant į būtinumą

  galimybę
  teikti žinias dėl vaistų ir medicinos priemonių STV ekspertizę;

  . Organizacinėje struktūroje turėtų būti atsižvelgiama į specifinius pogrupių, atliekančių bendrus klinikinius vertinimus, įgaliojimus ir į bendras mokslines konsultacijas. Turėtų būti vengiama interesų konflikto; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

(15)

siekiant užtikrinti, kad bendriems klinikiniams vertinimams ir bendroms mokslinėms konsultacijoms vadovautų valstybės narės, jos turėtų paskirti nacionalines
  ar regionines
  STV institucijas ir įstaigas, kurios teikia informaciją sprendimų priėmimui
  dėl tokio vertinimo vykdymo
  , Koordinavimo grupės narėmis. Paskirtosios institucijos ir įstaigos turėtų užtikrinti tinkamą aukšto lygio atstovavimą Koordinavimo grupėje ir techninių žinių teikimą jos pogrupiuose, atsižvelgiant į būtinumą

  galimybę
  teikti žinias dėl vaistų ir medicinos priemonių STV ekspertizę;

  . Organizacinėje struktūroje turėtų būti atsižvelgiama į specifinius pogrupių, atliekančių bendrus klinikinius vertinimus, įgaliojimus ir į bendras mokslines konsultacijas. Turėtų būti vengiama interesų konflikto; [24 pakeit.]

| (15a | ) labai svarbus proceso skaidrumas ir viešumas. Todėl vertinant visus klinikinius duomenis turėtų būti užtikrintas aukščiausias skaidrumo ir viešumo lygis, kad būtų galima pasitikėti sistema. Jei komerciniais tikslais reikia apsaugoti konfidencialus duomenis, konfidencialumas turi būti aiškiai apibrėžtas ir pagrįstas, o konfidencialūs duomenys turi būti atriboti ir apsaugoti; [25 pakeit.] |
| --- | --- |

(15a

) labai svarbus proceso skaidrumas ir viešumas. Todėl vertinant visus klinikinius duomenis turėtų būti užtikrintas aukščiausias skaidrumo ir viešumo lygis, kad būtų galima pasitikėti sistema. Jei komerciniais tikslais reikia apsaugoti konfidencialus duomenis, konfidencialumas turi būti aiškiai apibrėžtas ir pagrįstas, o konfidencialūs duomenys turi būti atriboti ir apsaugoti; [25 pakeit.]

| (16) | kad suderintomis procedūromis būtų pasiektas jų vidaus rinkos tikslas
  ir įgyvendintas siekis gerinti inovacijas bei klinikinių įrodymų kokybę
  , valstybės narės turėtų būti įpareigotos visiškai

  turėtų
  atsižvelgti į bendrų klinikinių vertinimų rezultatus ir
  jų
  nekartoti tų vertinimų.
  Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalinius poreikius, turėtų turėti teisę papildyti bendrą klinikinį vertinimą papildomais klinikiniais įrodymais ir analizėmis, kad būtų atsižvelgta į komparatorių skirtumus ar nacionalines konkrečias sąlygas. Tokie papildomi klinikiniai vertinimai turėtų būti tinkamai pagrįsti ir proporcingi ir apie juos turėtų būti pranešta Komisijai ir koordinavimo grupei. Be to
  , šio įpareigojimo laikymasis netrukdo valstybėms narėms atlikti neklinikinių tos pačios sveikatos technologijos vertinimų arba daryti išvadų dėl susijusių technologijų
  klinikinės
  pridėtinės vertės, kurios yra nacionalinio vertinimo proceso, kurio metu gali būti svarstomi tiek klinikiniai, tiek ir neklinikiniai duomenys bei kriterijai,
  nustatyti konkrečiai valstybei narei nacionaliniu ir (arba) regioniniu lygmeniu,
  dalis. Tai taip pat netrukdo valstybėms narėms parengti savo rekomendacijas ar sprendimus dėl kainodaros ar kompensavimo; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

(16)

kad suderintomis procedūromis būtų pasiektas jų vidaus rinkos tikslas
  ir įgyvendintas siekis gerinti inovacijas bei klinikinių įrodymų kokybę
  , valstybės narės turėtų būti įpareigotos visiškai

  turėtų
  atsižvelgti į bendrų klinikinių vertinimų rezultatus ir
  jų
  nekartoti tų vertinimų.
  Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalinius poreikius, turėtų turėti teisę papildyti bendrą klinikinį vertinimą papildomais klinikiniais įrodymais ir analizėmis, kad būtų atsižvelgta į komparatorių skirtumus ar nacionalines konkrečias sąlygas. Tokie papildomi klinikiniai vertinimai turėtų būti tinkamai pagrįsti ir proporcingi ir apie juos turėtų būti pranešta Komisijai ir koordinavimo grupei. Be to
  , šio įpareigojimo laikymasis netrukdo valstybėms narėms atlikti neklinikinių tos pačios sveikatos technologijos vertinimų arba daryti išvadų dėl susijusių technologijų
  klinikinės
  pridėtinės vertės, kurios yra nacionalinio vertinimo proceso, kurio metu gali būti svarstomi tiek klinikiniai, tiek ir neklinikiniai duomenys bei kriterijai,
  nustatyti konkrečiai valstybei narei nacionaliniu ir (arba) regioniniu lygmeniu,
  dalis. Tai taip pat netrukdo valstybėms narėms parengti savo rekomendacijas ar sprendimus dėl kainodaros ar kompensavimo; [26 pakeit.]

| (16a) | siekiant, kad klinikinis vertinimas būtų naudojamas priimant nacionalinį sprendimą dėl kompensavimo, būtų geriausia, kad jis turėtų būti susijęs su gyventojais, kuriems už vaistus kompensuojama tam tikroje valstybėje narėje; [27 pakeit.] |
| --- | --- |

(16a)

siekiant, kad klinikinis vertinimas būtų naudojamas priimant nacionalinį sprendimą dėl kompensavimo, būtų geriausia, kad jis turėtų būti susijęs su gyventojais, kuriems už vaistus kompensuojama tam tikroje valstybėje narėje; [27 pakeit.]

| (17) | vaistų bendrų klinikinių vertinimų tvarkaraštis turėtų, kiek įmanoma, būti susietas su centralizuotos leidimo suteikimo procedūros pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004 užbaigimo tvarkaraščiu. Toks koordinavimas turėtų užtikrinti, kad klinikiniai vertinimai veiksmingai padėtų inovatyvioms technologijoms patekti į rinką ir užtikrinti savalaikį inovatyvių technologijų prieinamumą pacientams. Paprastai procesas turėtų būti užbaigtas tada, kai paskelbiamas Komisijos sprendimas dėl rinkodaros leidimo suteikimo;
  [28 pakeit.] |
| --- | --- |

(17)

vaistų bendrų klinikinių vertinimų tvarkaraštis turėtų, kiek įmanoma, būti susietas su centralizuotos leidimo suteikimo procedūros pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004 užbaigimo tvarkaraščiu. Toks koordinavimas turėtų užtikrinti, kad klinikiniai vertinimai veiksmingai padėtų inovatyvioms technologijoms patekti į rinką ir užtikrinti savalaikį inovatyvių technologijų prieinamumą pacientams. Paprastai procesas turėtų būti užbaigtas tada, kai paskelbiamas Komisijos sprendimas dėl rinkodaros leidimo suteikimo;
  [28 pakeit.]

| (17a) | bendroje mokslinėje konsultacijoje, sprendžiant retųjų vaistų klausimus, turi būti užtikrinta, kad dėl bet kokio naujo požiūrio nebūtų vėluojama įvertinti retuosius vaistus, palyginti su esama padėtimi, ir būtų atsižvelgta į praktinį požiūrį, taikomą EUnetHTA; [29 pakeit.] |
| --- | --- |

(17a)

bendroje mokslinėje konsultacijoje, sprendžiant retųjų vaistų klausimus, turi būti užtikrinta, kad dėl bet kokio naujo požiūrio nebūtų vėluojama įvertinti retuosius vaistus, palyginti su esama padėtimi, ir būtų atsižvelgta į praktinį požiūrį, taikomą EUnetHTA; [29 pakeit.]

| (18) | nustatant medicinos priemonių

  sveikatos technologijų
  bendrų klinikinių vertinimų tvarkaraštį reikėtų atsižvelgti į labai decentralizuotą medicinos priemonių patekimo į rinką kelią

  nustatytą centralizuota tvarka išduodamų leidimų laikotarpį pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004 vaistų atveju
  ir į 
  CE atitikties ženklą
  medicinos priemonėms
  pagal Reglamentą (ES) 2017/745 ir in vitro diagnostikos medicinos priemonėms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/746
   (11)

  . Bet kokiu atveju atliekant šiuos vertinimus reikia atsižvelgti į
  tai, ar turima tinkamų
  ir pakankamų mokslinių
  įrodymų
  ir pagrindžiančių
  duomenų, reikalaujamų bendram klinikiniam vertinimui atlikti. Reikalaujami įrodymai tampa prieinami tik po medicinos priemonės pateikimo rinkai, ir siekiant sudaryti galimybę medicinos priemones atrinkti bendram klinikiniam vertinimui tinkamu laiku, turėtų būti galima tokių priemonių vertinimus atlikti po to, kai jie pradedami teikti rinkai

  vaistų atveju reikėtų kuo tiksliau laikytis savo rinkodaros leidimo laikotarpio ir bet kokiu atveju be reikalo nepagrįstai neuždelsiant
  ; [30 pakeit.] |
| --- | --- |

(18)

nustatant medicinos priemonių

  sveikatos technologijų
  bendrų klinikinių vertinimų tvarkaraštį reikėtų atsižvelgti į labai decentralizuotą medicinos priemonių patekimo į rinką kelią

  nustatytą centralizuota tvarka išduodamų leidimų laikotarpį pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004 vaistų atveju
  ir į 
  CE atitikties ženklą
  medicinos priemonėms
  pagal Reglamentą (ES) 2017/745 ir in vitro diagnostikos medicinos priemonėms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/746
   (11)

  . Bet kokiu atveju atliekant šiuos vertinimus reikia atsižvelgti į
  tai, ar turima tinkamų
  ir pakankamų mokslinių
  įrodymų
  ir pagrindžiančių
  duomenų, reikalaujamų bendram klinikiniam vertinimui atlikti. Reikalaujami įrodymai tampa prieinami tik po medicinos priemonės pateikimo rinkai, ir siekiant sudaryti galimybę medicinos priemones atrinkti bendram klinikiniam vertinimui tinkamu laiku, turėtų būti galima tokių priemonių vertinimus atlikti po to, kai jie pradedami teikti rinkai

  vaistų atveju reikėtų kuo tiksliau laikytis savo rinkodaros leidimo laikotarpio ir bet kokiu atveju be reikalo nepagrįstai neuždelsiant
  ; [30 pakeit.]

| (19) | visais atvejais pagal šį reglamentą vykdoma bendra veikla, ypač bendri klinikiniai vertinimai, turėtų būti kokybiška, o rezultatai pateikti laiku, ir neuždelsti arba netrukdyti

  neuždelsiant ar nedarant kliūčių
  medicinos priemones ženklinimo

  priemonių ženklinimui
  CE ženklu arba sveikatos technologijų patekimo


  priemonių




  patekimui


  į rinką. Ši veikla turėtų būti atskirta nuo reglamentuojamų sveikatos technologijų saugos, kokybės, veiksmingumo ar veikimo vertinimų, atliekamų pagal kitus Sąjungos teisės aktus, ir turėtų nedaryti įtakos sprendimams, priimtiems pagal kitus Sąjungos teisės aktus; [31 pakeit.] |
| --- | --- |

(19)

visais atvejais pagal šį reglamentą vykdoma bendra veikla, ypač bendri klinikiniai vertinimai, turėtų būti kokybiška, o rezultatai pateikti laiku, ir neuždelsti arba netrukdyti

  neuždelsiant ar nedarant kliūčių
  medicinos priemones ženklinimo

  priemonių ženklinimui
  CE ženklu arba sveikatos technologijų patekimo


  priemonių




  patekimui


  į rinką. Ši veikla turėtų būti atskirta nuo reglamentuojamų sveikatos technologijų saugos, kokybės, veiksmingumo ar veikimo vertinimų, atliekamų pagal kitus Sąjungos teisės aktus, ir turėtų nedaryti įtakos sprendimams, priimtiems pagal kitus Sąjungos teisės aktus; [31 pakeit.]

| (19a) | į šį reglamentą įtraukta sveikatos technologijų vertinimo veikla turėtų būti nepriklausoma ir atskirta nuo reglamentuojamų sveikatos technologijų saugos ir veiksmingumo vertinimų, atliekamų pagal kitus Sąjungos teisės aktus, ir neturėtų daryti įtakos kitiems aspektams, nesusijusiems su šio reglamento taikymo sritimi, patvirtintiems pagal kitus Sąjungos teisės aktus; [32 pakeit.] |
| --- | --- |

(19a)

į šį reglamentą įtraukta sveikatos technologijų vertinimo veikla turėtų būti nepriklausoma ir atskirta nuo reglamentuojamų sveikatos technologijų saugos ir veiksmingumo vertinimų, atliekamų pagal kitus Sąjungos teisės aktus, ir neturėtų daryti įtakos kitiems aspektams, nesusijusiems su šio reglamento taikymo sritimi, patvirtintiems pagal kitus Sąjungos teisės aktus; [32 pakeit.]

| (19b) | retųjų vaistų atveju bendroje ataskaitoje neturėtų būti iš naujo vertinami priskyrimo prie retųjų vaistų kategorijos kriterijai. Tačiau vertintojams ir papildomiems vertintojams turėtų būti suteikiama visapusiška prieiga prie duomenų, kuriuos naudoja už rinkodaros leidimų išdavimą atsakingos institucijos, taip pat galimybė naudoti ar kurti papildomus duomenis, kurie būtų tinkami vertinant vaistus atliekant bendrą sveikatos technologijų vertinimą; [33 pakeit.] |
| --- | --- |

(19b)

retųjų vaistų atveju bendroje ataskaitoje neturėtų būti iš naujo vertinami priskyrimo prie retųjų vaistų kategorijos kriterijai. Tačiau vertintojams ir papildomiems vertintojams turėtų būti suteikiama visapusiška prieiga prie duomenų, kuriuos naudoja už rinkodaros leidimų išdavimą atsakingos institucijos, taip pat galimybė naudoti ar kurti papildomus duomenis, kurie būtų tinkami vertinant vaistus atliekant bendrą sveikatos technologijų vertinimą; [33 pakeit.]

| (19c) | reglamentuose (ES) 2017/745 dėl medicinos priemonių ir (ES) 2017/746 dėl in vitro diagnostikos medicinos priemonių šių produktų leidimai suteikiami remiantis skaidrumo ir saugos principais, o ne veiksmingumo principu. Kita vertus, palaipsniui didėjanti medicinos priemonių, skirtų klinikinėms problemoms spręsti, pasiūla rodo, kad yra nauja paradigma – rinka yra labai susiskaldžiusi, visų pirma kuriamos inovacijos, kurioms trūksta klinikinių įrodymų, o vertinimo įstaigos turi tvirčiau bendradarbiauti ir keistis informacija. Todėl reikia pereiti prie centralizuotos leidimų sistemos, pagal kurią priemonės būtų vertinamos atsižvelgiant į saugą, veiksmingumą ir kokybę. Tai yra viena tų sričių, kuriose valstybėms narėms reikia tvirčiau bendradarbiauti ateityje vykdant STV Europos lygmeniu. Šiuo metu 20 valstybių narių ir Norvegija naudoja sveikatos technologijų vertinimo sistemas medicinos priemonėms, taip pat 12 valstybių narių ir Norvegija yra nustačiusios gaires ir užmezgusios išankstinius dialogus. EUnetHTA atlieka aukštos kokybės medicinos priemonių veiksmingumo vertinimus, pagrįstus metodika, į kurią būtų galima atsižvelgti šiame reglamente; [34 pakeit.] |
| --- | --- |

(19c)

reglamentuose (ES) 2017/745 dėl medicinos priemonių ir (ES) 2017/746 dėl in vitro diagnostikos medicinos priemonių šių produktų leidimai suteikiami remiantis skaidrumo ir saugos principais, o ne veiksmingumo principu. Kita vertus, palaipsniui didėjanti medicinos priemonių, skirtų klinikinėms problemoms spręsti, pasiūla rodo, kad yra nauja paradigma – rinka yra labai susiskaldžiusi, visų pirma kuriamos inovacijos, kurioms trūksta klinikinių įrodymų, o vertinimo įstaigos turi tvirčiau bendradarbiauti ir keistis informacija. Todėl reikia pereiti prie centralizuotos leidimų sistemos, pagal kurią priemonės būtų vertinamos atsižvelgiant į saugą, veiksmingumą ir kokybę. Tai yra viena tų sričių, kuriose valstybėms narėms reikia tvirčiau bendradarbiauti ateityje vykdant STV Europos lygmeniu. Šiuo metu 20 valstybių narių ir Norvegija naudoja sveikatos technologijų vertinimo sistemas medicinos priemonėms, taip pat 12 valstybių narių ir Norvegija yra nustačiusios gaires ir užmezgusios išankstinius dialogus. EUnetHTA atlieka aukštos kokybės medicinos priemonių veiksmingumo vertinimus, pagrįstus metodika, į kurią būtų galima atsižvelgti šiame reglamente; [34 pakeit.]

| (20) | siekiant padėti sveikatos technologijų kūrėjams efektyviai dalyvauti bendruose klinikiniuose vertinimuose, tokie kūrėjai turėtų atitinkamais atvejais turėti galimybę gauti ir būti įtraukti į

  kūrėjai gali vykdyti
  bendras mokslines konsultacijas su Koordinavimo grupe
  arba tuo tikslu įsteigtomis darbo grupėmis, kurias sudaro nacionalinių arba regioninių vertinimo įstaigų specialistai
  , kad galėtų gauti rekomendacijų dėl įrodymų ir duomenų, kurių gali būti reikalaujama klinikinio vertinimo tikslais

  tyrimo klinikinių poreikių
  ,
  taip pat dėl tinkamiausių tyrimų būdų siekiant gauti kuo geresnius įrodymus ir kuo veiksmingiau atlikti tyrimą
  . Atsižvelgiant į preliminarų konsultacijų pobūdį bent kokios teikiamos rekomendacijos neturėtų būti privalomos nei sveikatos technologijų kūrėjams, nei STV institucijoms ir įstaigoms; [35 pakeit.] |
| --- | --- |

(20)

siekiant padėti sveikatos technologijų kūrėjams efektyviai dalyvauti bendruose klinikiniuose vertinimuose, tokie kūrėjai turėtų atitinkamais atvejais turėti galimybę gauti ir būti įtraukti į

  kūrėjai gali vykdyti
  bendras mokslines konsultacijas su Koordinavimo grupe
  arba tuo tikslu įsteigtomis darbo grupėmis, kurias sudaro nacionalinių arba regioninių vertinimo įstaigų specialistai
  , kad galėtų gauti rekomendacijų dėl įrodymų ir duomenų, kurių gali būti reikalaujama klinikinio vertinimo tikslais

  tyrimo klinikinių poreikių
  ,
  taip pat dėl tinkamiausių tyrimų būdų siekiant gauti kuo geresnius įrodymus ir kuo veiksmingiau atlikti tyrimą
  . Atsižvelgiant į preliminarų konsultacijų pobūdį bent kokios teikiamos rekomendacijos neturėtų būti privalomos nei sveikatos technologijų kūrėjams, nei STV institucijoms ir įstaigoms; [35 pakeit.]

| (20a) | bendros mokslinės konsultacijos turėtų būti susijusios su klinikinių tyrimų kūrimu ir su geriausių komparatorių nustatymu, atsižvelgiant į pacientų interesus atitinkančią geriausią medicinos praktiką. Konsultacijų procesas turėtų būti skaidrus; [36 pakeit.] |
| --- | --- |

(20a)

bendros mokslinės konsultacijos turėtų būti susijusios su klinikinių tyrimų kūrimu ir su geriausių komparatorių nustatymu, atsižvelgiant į pacientų interesus atitinkančią geriausią medicinos praktiką. Konsultacijų procesas turėtų būti skaidrus; [36 pakeit.]

| (21) | bendri klinikiniai vertinimai ir bendros mokslinės konsultacijos reiškia

  galėtų reikšti
  būtinumą sveikatos technologijų kūrėjams ir STV institucijoms bei įstaigoms dalytis konfidencialia
  komercine
  informacija. Siekiant užtikrinti tokios informacijos apsaugą informacija, pateikta Koordinavimo grupei atliekant vertinimus ir konsultacijas, turėtų būti atskleista trečiajai šaliai tik po susitarimo dėl konfidencialumo sudarymo. Be to, būtina bet kokią skelbtiną informaciją apie bendrų mokslinių konsultacijų rezultatus pateikti anonimiškumą užtikrinančiu formatu su pašalinta bet kokia komerciniu požiūriu neskelbtina informacija; [37 pakeit.] |
| --- | --- |

(21)

bendri klinikiniai vertinimai ir bendros mokslinės konsultacijos reiškia

  galėtų reikšti
  būtinumą sveikatos technologijų kūrėjams ir STV institucijoms bei įstaigoms dalytis konfidencialia
  komercine
  informacija. Siekiant užtikrinti tokios informacijos apsaugą informacija, pateikta Koordinavimo grupei atliekant vertinimus ir konsultacijas, turėtų būti atskleista trečiajai šaliai tik po susitarimo dėl konfidencialumo sudarymo. Be to, būtina bet kokią skelbtiną informaciją apie bendrų mokslinių konsultacijų rezultatus pateikti anonimiškumą užtikrinančiu formatu su pašalinta bet kokia komerciniu požiūriu neskelbtina informacija; [37 pakeit.]

| (21a) | bendri klinikiniai vertinimai reiškia būtinumą sveikatos technologijų kūrėjams teikti visus turimus viešus klinikinius duomenis ir mokslinius įrodymus. Naudojami klinikiniai duomenys, tyrimai, metodika ir klinikiniai rezultatai turėtų būti skelbiami viešai. Kuo viešiau skelbiami moksliniai duomenys ir vertinimai leis daryti pažangą biomedicinos tyrimų srityje ir labiau pasitikėti sistema. Tais atvejais, kai keičiamasi neskelbtinais komerciniais duomenimis, tokių duomenų konfidencialumas turėtų būti apsaugotas pateikiant juos anonimine forma, suredagavus ataskaitas prieš jas paskelbiant, siekiant išsaugoti viešąjį interesą; [38 pakeit.] |
| --- | --- |

(21a)

bendri klinikiniai vertinimai reiškia būtinumą sveikatos technologijų kūrėjams teikti visus turimus viešus klinikinius duomenis ir mokslinius įrodymus. Naudojami klinikiniai duomenys, tyrimai, metodika ir klinikiniai rezultatai turėtų būti skelbiami viešai. Kuo viešiau skelbiami moksliniai duomenys ir vertinimai leis daryti pažangą biomedicinos tyrimų srityje ir labiau pasitikėti sistema. Tais atvejais, kai keičiamasi neskelbtinais komerciniais duomenimis, tokių duomenų konfidencialumas turėtų būti apsaugotas pateikiant juos anonimine forma, suredagavus ataskaitas prieš jas paskelbiant, siekiant išsaugoti viešąjį interesą; [38 pakeit.]

| (21b) | Europos ombudsmeno teigimu, jei dokumente pateikta informacija turi įtakos asmenų sveikatai (pvz., informacija apie vaisto veiksmingumą), viešasis interesas atskleisti tą informaciją paprastai bus viršesnis už bet kokį neskelbtinos verslo informacijos slaptumo reikalavimą. Visuomenės sveikata visada turėtų būti svarbesnė už komercinius interesus; [39 pakeit.] |
| --- | --- |

(21b)

Europos ombudsmeno teigimu, jei dokumente pateikta informacija turi įtakos asmenų sveikatai (pvz., informacija apie vaisto veiksmingumą), viešasis interesas atskleisti tą informaciją paprastai bus viršesnis už bet kokį neskelbtinos verslo informacijos slaptumo reikalavimą. Visuomenės sveikata visada turėtų būti svarbesnė už komercinius interesus; [39 pakeit.]

| (22) | siekiant užtikrinti veiksmingą turimų išteklių naudojimą yra tikslinga numatyti „perspektyvų vertinimą“, kad būtų galima anksti nustatyti atsirandančias naujas technologijas, kurios gali turėti didžiausią poveikį pacientams, visuomenės sveikatai ir sveikatos priežiūros sistemoms
  , taip pat padėti strategiškai vadovauti moksliniams tyrimams
  . Toks vertinimas turėtų padėti
  koordinavimo grupei
  nustatyti technologijų, kurios turi būti atrinktos bendram klinikiniam vertinimui, prioritetus; [40 pakeit.] |
| --- | --- |

(22)

siekiant užtikrinti veiksmingą turimų išteklių naudojimą yra tikslinga numatyti „perspektyvų vertinimą“, kad būtų galima anksti nustatyti atsirandančias naujas technologijas, kurios gali turėti didžiausią poveikį pacientams, visuomenės sveikatai ir sveikatos priežiūros sistemoms
  , taip pat padėti strategiškai vadovauti moksliniams tyrimams
  . Toks vertinimas turėtų padėti
  koordinavimo grupei
  nustatyti technologijų, kurios turi būti atrinktos bendram klinikiniam vertinimui, prioritetus; [40 pakeit.]

| (23) | Sąjunga turėtų tęsti savanorišką valstybių narių bendradarbiavimą dėl STV tokiose

  kitose
  srityse kaip vakcinacijų programų kūrimas ir įgyvendinimas, nacionalinių STV pajėgumų stiprinimas. Toks savanoriškas bendradarbiavimas taip pat turėtų sudaryti palankias sąlygas sinergijai su iniciatyvomis pagal bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją atitinkamose skaitmeninėse ir duomenimis grindžiamose sveikatos priežiūros srityse, kad būtų galima pateikti papildomų praktinių įrodymų, svarbių STV
  ; [41 pakeit.] |
| --- | --- |

(23)

Sąjunga turėtų tęsti savanorišką valstybių narių bendradarbiavimą dėl STV tokiose

  kitose
  srityse kaip vakcinacijų programų kūrimas ir įgyvendinimas, nacionalinių STV pajėgumų stiprinimas. Toks savanoriškas bendradarbiavimas taip pat turėtų sudaryti palankias sąlygas sinergijai su iniciatyvomis pagal bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją atitinkamose skaitmeninėse ir duomenimis grindžiamose sveikatos priežiūros srityse, kad būtų galima pateikti papildomų praktinių įrodymų, svarbių STV
  ; [41 pakeit.]

| (24) | siekdama bendros veiklos įtraukumo ir skaidrumo Koordinavimo grupė turėtų bendradarbiauti ir plačiai konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis ir subjektais. Tačiau siekiant bendros veiklos vientisumo

  objektyvumo, skaidrumo ir kokybės
  turėtų būti parengtos taisyklės, užtikrinančios bendros veiklos nepriklausomumą
  , viešumą
  ir nešališkumą ir tai, kad tokios konsultacijos nesukels jokių interesų konfliktų; [42 pakeit.] |
| --- | --- |

(24)

siekdama bendros veiklos įtraukumo ir skaidrumo Koordinavimo grupė turėtų bendradarbiauti ir plačiai konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis ir subjektais. Tačiau siekiant bendros veiklos vientisumo

  objektyvumo, skaidrumo ir kokybės
  turėtų būti parengtos taisyklės, užtikrinančios bendros veiklos nepriklausomumą
  , viešumą
  ir nešališkumą ir tai, kad tokios konsultacijos nesukels jokių interesų konfliktų; [42 pakeit.]

| (24a) | būtina užtikrinti Koordinavimo grupės ir pacientų organizacijų, vartotojų organizacijų, sveikatos srities nevyriausybinių organizacijų, sveikatos ekspertų ir specialistų dialogą, visų pirma pasinaudojant suinteresuotųjų šalių tinklu, siekiant užtikrinti jų priimtų sprendimų nepriklausomumą, skaidrumą ir nešališkumą; [43 pakeit.] |
| --- | --- |

(24a)

būtina užtikrinti Koordinavimo grupės ir pacientų organizacijų, vartotojų organizacijų, sveikatos srities nevyriausybinių organizacijų, sveikatos ekspertų ir specialistų dialogą, visų pirma pasinaudojant suinteresuotųjų šalių tinklu, siekiant užtikrinti jų priimtų sprendimų nepriklausomumą, skaidrumą ir nešališkumą; [43 pakeit.]

| (24b) | siekiant užtikrinti veiksmingą sprendimų priėmimą ir supaprastinti galimybes gauti vaistų, svarbu, kad sprendimų priėmėjai galėtų tinkamai bendradarbiauti pagrindiniais vaistų gyvavimo ciklo etapais; [44 pakeit.] |
| --- | --- |

(24b)

siekiant užtikrinti veiksmingą sprendimų priėmimą ir supaprastinti galimybes gauti vaistų, svarbu, kad sprendimų priėmėjai galėtų tinkamai bendradarbiauti pagrindiniais vaistų gyvavimo ciklo etapais; [44 pakeit.]

| (25) | siekiant užtikrinti vieningą požiūrį į bendrą veiklą, nustatytą šiuo reglamentu, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti

  Koordinavimo grupė, sudaryta iš pripažintą kompetenciją turinčių nepriklausomų ir nešališkų nacionalinių ir (arba) regioninių institucijų ir įstaigų
  ,
  atsakingų už sveikatos technologijų vertinimą
  ,
  turėtų parengti metodiką, siekiant užtikrinti aukštos kokybės bendrą veiklą. Komisija turėtų įgyvendinimo aktais patvirtinti tą metodiką ir
  bendrą klinikinių vertinimų procedūrų ir metodikų sistemą,

  procedūrinę
  bendrų klinikinių vertinimų ir bendrų mokslinių konsultacijų procedūras

  tvarką
  . Prireikus
  pagrįstais atvejais
  dėl vaistų ir medicinos priemonių turėtų būti parengtos atskiros taisyklės. Rengdama

  Rengiant
  tokias taisykles Komisija turėtų atsižvelgti

  turėtų būti atsižvelgta
  į jau dabar pagal EUnetHTA bendruosius veiksmus atliekamą darbą. Ji tai pat turėtų atsižvelgti į

  ir ypač į metodines gaires ir įrodymų pateikimo šablonus,
  STV iniciatyvas pagal mokslinių tyrimų programą „Horizontas 2020“ ir regionines iniciatyvas dėl STV, pavyzdžiui, „Beneluxa“ iniciatyvą ir Valetos deklaracijos iniciatyvą. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (12); [45 pakeit.] |
| --- | --- |

(25)

siekiant užtikrinti vieningą požiūrį į bendrą veiklą, nustatytą šiuo reglamentu, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti

  Koordinavimo grupė, sudaryta iš pripažintą kompetenciją turinčių nepriklausomų ir nešališkų nacionalinių ir (arba) regioninių institucijų ir įstaigų
  ,
  atsakingų už sveikatos technologijų vertinimą
  ,
  turėtų parengti metodiką, siekiant užtikrinti aukštos kokybės bendrą veiklą. Komisija turėtų įgyvendinimo aktais patvirtinti tą metodiką ir
  bendrą klinikinių vertinimų procedūrų ir metodikų sistemą,

  procedūrinę
  bendrų klinikinių vertinimų ir bendrų mokslinių konsultacijų procedūras

  tvarką
  . Prireikus
  pagrįstais atvejais
  dėl vaistų ir medicinos priemonių turėtų būti parengtos atskiros taisyklės. Rengdama

  Rengiant
  tokias taisykles Komisija turėtų atsižvelgti

  turėtų būti atsižvelgta
  į jau dabar pagal EUnetHTA bendruosius veiksmus atliekamą darbą. Ji tai pat turėtų atsižvelgti į

  ir ypač į metodines gaires ir įrodymų pateikimo šablonus,
  STV iniciatyvas pagal mokslinių tyrimų programą „Horizontas 2020“ ir regionines iniciatyvas dėl STV, pavyzdžiui, „Beneluxa“ iniciatyvą ir Valetos deklaracijos iniciatyvą. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (12); [45 pakeit.]

| (25a) | metodikos sistema, atsižvelgiant į Helsinkio deklaraciją, turėtų būti garantuota aukšta kokybė ir aukštas klinikinių įrodymų lygį pasirenkant tinkamiausius lyginamuosius standartus. Tai turi būti pagrįsta aukštais kokybės standartais, paremtais geriausiais esamais moksliniais įrodymais, gautais, visų pirma, atliekant randomizuotus, dvigubai koduotus lyginamuosius klinikinius tyrimus, meta analize ir sisteminėmis peržiūromis; taip pat turėtų būti atsižvelgiama į klinikinius kriterijus, kurie yra naudingi, aktualūs, apčiuopiami ir pritaikyti prie nagrinėjamos klinikinės situacijos, pirmenybę teikiant vertinamosioms baigtims. Dokumentai, kuriuos turėtų pateikti pareiškėjas, turėtų atitikti naujausius ir viešai paskelbtus tyrimus; [46 pakeit.] |
| --- | --- |

(25a)

metodikos sistema, atsižvelgiant į Helsinkio deklaraciją, turėtų būti garantuota aukšta kokybė ir aukštas klinikinių įrodymų lygį pasirenkant tinkamiausius lyginamuosius standartus. Tai turi būti pagrįsta aukštais kokybės standartais, paremtais geriausiais esamais moksliniais įrodymais, gautais, visų pirma, atliekant randomizuotus, dvigubai koduotus lyginamuosius klinikinius tyrimus, meta analize ir sisteminėmis peržiūromis; taip pat turėtų būti atsižvelgiama į klinikinius kriterijus, kurie yra naudingi, aktualūs, apčiuopiami ir pritaikyti prie nagrinėjamos klinikinės situacijos, pirmenybę teikiant vertinamosioms baigtims. Dokumentai, kuriuos turėtų pateikti pareiškėjas, turėtų atitikti naujausius ir viešai paskelbtus tyrimus; [46 pakeit.]

| (25b) | visi metodikos ypatumai, tokie kaip vakcinos
  ,
  turėtų būti pagrįsti ir pritaikyti atsižvelgiant į labai konkrečias aplinkybes, turėtų būti lygiai taip pat moksliškai tikslūs ir atitikti tuos pačius mokslinius standartus ir visais atvejais neturėtų pakenkti sveikatos technologijų arba klinikinių įrodymų kokybei; [47 pakeit.] |
| --- | --- |

(25b)

visi metodikos ypatumai, tokie kaip vakcinos
  ,
  turėtų būti pagrįsti ir pritaikyti atsižvelgiant į labai konkrečias aplinkybes, turėtų būti lygiai taip pat moksliškai tikslūs ir atitikti tuos pačius mokslinius standartus ir visais atvejais neturėtų pakenkti sveikatos technologijų arba klinikinių įrodymų kokybei; [47 pakeit.]

| (25c) | Komisija turėtų skirti administracinę pagalbą bendrai Koordinavimo grupės veiklai, o ši grupė, pasikonsultavusi su suinteresuotaisiais subjektais, turėtų paskelbti galutinę nuomonę dėl šios veiklos; [48 pakeit.] |
| --- | --- |

(25c)

Komisija turėtų skirti administracinę pagalbą bendrai Koordinavimo grupės veiklai, o ši grupė, pasikonsultavusi su suinteresuotaisiais subjektais, turėtų paskelbti galutinę nuomonę dėl šios veiklos; [48 pakeit.]

| (26) | siekiant užtikrinti, kad reglamentas visapusiškai veiktų ir pritaikyti jį prie mokslo ir technikos raidos, Komisijai

  Komisija
  turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti
  įgyvendinimo
  aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį dėl dokumentų, kuriuos reikia pateikti klinikiniam vertinimui, tų vertinimų ataskaitų ir ataskaitų santraukų turinio, prašymų

  procedūrinių taisyklių
  dėl
  bendrų klinikinių tyrimų,
  bendrų mokslinių konsultacijų ir tų konsultacijų ataskaitų turinio, taip pat suinteresuotųjų subjektų atrankos taisyklių. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad šios konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (13)
  nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti lygiateisį dalyvavimą su deleguotaisiais aktais susijusiame parengiamajame darbe, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turėtų gauti tuo pačiu metu, kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams turėtų būti suteikta galimybė sistemingai dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, atliekančių su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; [49 pakeit.] |
| --- | --- |

(26)

siekiant užtikrinti, kad reglamentas visapusiškai veiktų ir pritaikyti jį prie mokslo ir technikos raidos, Komisijai

  Komisija
  turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti
  įgyvendinimo
  aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį dėl dokumentų, kuriuos reikia pateikti klinikiniam vertinimui, tų vertinimų ataskaitų ir ataskaitų santraukų turinio, prašymų

  procedūrinių taisyklių
  dėl
  bendrų klinikinių tyrimų,
  bendrų mokslinių konsultacijų ir tų konsultacijų ataskaitų turinio, taip pat suinteresuotųjų subjektų atrankos taisyklių. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad šios konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (13)
  nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti lygiateisį dalyvavimą su deleguotaisiais aktais susijusiame parengiamajame darbe, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turėtų gauti tuo pačiu metu, kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams turėtų būti suteikta galimybė sistemingai dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, atliekančių su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; [49 pakeit.]

| (27) | siekiant užtikrinti pakankamai išteklių bendrai veiklai
  ir nuolatinei administracinei pagalbai
  pagal šį reglamentą Sąjunga turėtų teikti lėšų

  užtikrinti nuolatinį ir ilgalaikį viešąjį finansavimą pagal daugiametę finansinę programą
  bendrai veiklai ir savanoriškam bendradarbiavimui, taip pat užtikrinti paramos šiai veiklai sistemą. Finansavimas turėtų padengti bendro klinikinio vertinimo ir bendrų mokslinių konsultacijų išlaidas. Valstybės narės taip pat turėtų turėti galimybę laikinai komandiruoti nacionalinius ekspertus į Komisiją padėti Koordinavimo grupės sekretoriatui
  . Komisija turėtų nustatyti mokesčių sistemą, taikomą sveikatos technologijų kūrėjams, vykdantiems tiek bendras mokslines konsultacijas, tiek bendrus klinikinius tyrimus. Tais mokesčiais jokiu atveju negalima finansuoti bendros veiklos pagal šį reglamentą; [50 pakeit.] |
| --- | --- |

(27)

siekiant užtikrinti pakankamai išteklių bendrai veiklai
  ir nuolatinei administracinei pagalbai
  pagal šį reglamentą Sąjunga turėtų teikti lėšų

  užtikrinti nuolatinį ir ilgalaikį viešąjį finansavimą pagal daugiametę finansinę programą
  bendrai veiklai ir savanoriškam bendradarbiavimui, taip pat užtikrinti paramos šiai veiklai sistemą. Finansavimas turėtų padengti bendro klinikinio vertinimo ir bendrų mokslinių konsultacijų išlaidas. Valstybės narės taip pat turėtų turėti galimybę laikinai komandiruoti nacionalinius ekspertus į Komisiją padėti Koordinavimo grupės sekretoriatui
  . Komisija turėtų nustatyti mokesčių sistemą, taikomą sveikatos technologijų kūrėjams, vykdantiems tiek bendras mokslines konsultacijas, tiek bendrus klinikinius tyrimus. Tais mokesčiais jokiu atveju negalima finansuoti bendros veiklos pagal šį reglamentą; [50 pakeit.]

| (28) | siekiant palengvinti bendrą veiklą ir valstybių narių keitimąsi informacija dėl STV, turėtų būti priimta nuostata dėl IT platformos, kurioje bus atitinkamos duomenų bazės ir saugūs komunikacijos kanalai,
  taip pat visa informacija apie procedūras, metodiką, rengimą ir vertintojų bei suinteresuotųjų subjektų tinklo dalyvių interesus, bendros veiklos ataskaitos ir rezultatai, kurie turėtų būti skelbiami viešai,
  kūrimo. Komisija taip pat turėtų užtikrinti IT platformos ir kitų duomenų infrastruktūrų, svarbių STV, kaip antai praktinių duomenų registrai, sąsajas; [51 pakeit.] |
| --- | --- |

(28)

siekiant palengvinti bendrą veiklą ir valstybių narių keitimąsi informacija dėl STV, turėtų būti priimta nuostata dėl IT platformos, kurioje bus atitinkamos duomenų bazės ir saugūs komunikacijos kanalai,
  taip pat visa informacija apie procedūras, metodiką, rengimą ir vertintojų bei suinteresuotųjų subjektų tinklo dalyvių interesus, bendros veiklos ataskaitos ir rezultatai, kurie turėtų būti skelbiami viešai,
  kūrimo. Komisija taip pat turėtų užtikrinti IT platformos ir kitų duomenų infrastruktūrų, svarbių STV, kaip antai praktinių duomenų registrai, sąsajas; [51 pakeit.]

| (28a) | bendradarbiavimas turėtų būti grindžiamas gero valdymo principu, kuris apima skaidrumą, objektyvumą, specialistų nepriklausomumą ir proceso teisingumą. Pasitikėjimas yra išankstinė sėkmingo bendradarbiavimo sąlyga ir jį galima pasiekti tik visiems dalyviams prisiėmus tikrus įsipareigojimus ir užtikrinant patirtį, pajėgumų stiprinimą ir kokybišką gamybą; [52 pakeit.] |
| --- | --- |

(28a)

bendradarbiavimas turėtų būti grindžiamas gero valdymo principu, kuris apima skaidrumą, objektyvumą, specialistų nepriklausomumą ir proceso teisingumą. Pasitikėjimas yra išankstinė sėkmingo bendradarbiavimo sąlyga ir jį galima pasiekti tik visiems dalyviams prisiėmus tikrus įsipareigojimus ir užtikrinant patirtį, pajėgumų stiprinimą ir kokybišką gamybą; [52 pakeit.]

| (28b) | kadangi šiuo metu nėra vienos patvirtintos apibrėžties, ką galima laikyti kokybiška ir pridėtinę terapinę vertę turinčia inovacija, Sąjunga, visoms šalims pritarus arba sutarus, turėtų patvirtinti šių terminų apibrėžtis; [53 pakeit.] |
| --- | --- |

(28b)

kadangi šiuo metu nėra vienos patvirtintos apibrėžties, ką galima laikyti kokybiška ir pridėtinę terapinę vertę turinčia inovacija, Sąjunga, visoms šalims pritarus arba sutarus, turėtų patvirtinti šių terminų apibrėžtis; [53 pakeit.]

| (29) | siekiant užtikrinti sklandų bendrų vertinimų Sąjungos lygmeniu organizavimą ir atlikimą, jų kokybę, yra tikslinga numatyti pereinamąjį laikotarpį, sudarant galimybę palaipsniui didinti kasmetinį bendrų klinikinių vertinimų skaičių. Numatomų atlikti vertinimų skaičius turėtų būti nustatomas tinkamai atsižvelgiant į turimus išteklius ir dalyvaujančių valstybių narių skaičių, kad būtų galima pasiekti visą reikiamą pajėgumą pereinamojo laikotarpio pabaigoje. Tokio pereinamojo laikotarpio nustatymas turėtų suteikti valstybėms narėms galimybę visiškai suderinti jų nacionalines sistemas su bendros veiklos sistema išteklių paskirstymo, tvarkaraščio ir vertinimų prioritetų nustatymo požiūriais; |
| --- | --- |

(29)

siekiant užtikrinti sklandų bendrų vertinimų Sąjungos lygmeniu organizavimą ir atlikimą, jų kokybę, yra tikslinga numatyti pereinamąjį laikotarpį, sudarant galimybę palaipsniui didinti kasmetinį bendrų klinikinių vertinimų skaičių. Numatomų atlikti vertinimų skaičius turėtų būti nustatomas tinkamai atsižvelgiant į turimus išteklius ir dalyvaujančių valstybių narių skaičių, kad būtų galima pasiekti visą reikiamą pajėgumą pereinamojo laikotarpio pabaigoje. Tokio pereinamojo laikotarpio nustatymas turėtų suteikti valstybėms narėms galimybę visiškai suderinti jų nacionalines sistemas su bendros veiklos sistema išteklių paskirstymo, tvarkaraščio ir vertinimų prioritetų nustatymo požiūriais;

| (30) | pereinamuoju laikotarpiu valstybėms narėms neturėtų būti privaloma dalyvauti atliekant bendrus klinikinius tyrimus ir vykdant bendras mokslines konsultacijas. Tai neturėtų paveikti valstybių narių įpareigojimo taikyti suderintas taisykles klinikiniams vertinimams, atliekamiems nacionaliniu lygmeniu.

  Be to,
  pereinamuoju laikotarpiu bendroje veikloje nedalyvaujančios valstybės narės gali nutarti prisijungti bet kuriuo metu. Siekiant užtikrinti stabilų ir sklandų bendros veiklos organizavimą ir vidaus rinkos veikimą, jau dalyvaujančioms bendroje veikloje valstybėms narėms neturėtų būti leidžiama iš jos pasitraukti
  . Klinikiniai vertinimai, pradėti valstybėse narėse prieš šio reglamento taikymą, turėtų būti tęsiami, išskyrus atvejus, kai valstybės narės nusprendžia sustabdyti jų vykdymą; [54 pakeit.] |
| --- | --- |

(30)

pereinamuoju laikotarpiu valstybėms narėms neturėtų būti privaloma dalyvauti atliekant bendrus klinikinius tyrimus ir vykdant bendras mokslines konsultacijas. Tai neturėtų paveikti valstybių narių įpareigojimo taikyti suderintas taisykles klinikiniams vertinimams, atliekamiems nacionaliniu lygmeniu.

  Be to,
  pereinamuoju laikotarpiu bendroje veikloje nedalyvaujančios valstybės narės gali nutarti prisijungti bet kuriuo metu. Siekiant užtikrinti stabilų ir sklandų bendros veiklos organizavimą ir vidaus rinkos veikimą, jau dalyvaujančioms bendroje veikloje valstybėms narėms neturėtų būti leidžiama iš jos pasitraukti
  . Klinikiniai vertinimai, pradėti valstybėse narėse prieš šio reglamento taikymą, turėtų būti tęsiami, išskyrus atvejus, kai valstybės narės nusprendžia sustabdyti jų vykdymą; [54 pakeit.]

| (31) | siekiant užtikrinti, kad paramos sistema ir toliau būtų kuo veiksmingesnė ir ekonomiškai efektyvesnė

  po pereinamojo laikotarpio
  ,
  prieš įdiegiant privalomą suderintą sveikatos technologijų vertinimo sistemą pagal šį reglamentą
  , Komisija turėtų pradėti teikti ataskaitas dėl

  pateikti visos pradėtos taikyti procedūros poveikio vertinimo ataskaitą. Toje poveikio vertinimo ataskaitoje, be kitų kriterijų, turėtų būti įvertinta pažanga, padaryta pacientų prieigos prie naujų sveikatos technologijų srityje
  ,
  ir vidaus rinkos veikimas, poveikis inovacijų kokybei ir sveikatos priežiūros sistemų tvarumui
  ,
  taip pat
  bendrų klinikinių vertinimų aprėpties ir paramos sistemos veikimo nuostatų įgyvendinimo ne vėliau kaip praėjus dvejiems metams nuo pereinamojo laikotarpio pabaigos. Šioje ataskaitoje visų pirma gali būti aptarta, ar reikia perkelti šią paramos sistemą į Sąjungos agentūrą ir nustatyti apmokestinimo mechanizmą, kurį taikant sveikatos technologijų kūrėjai taip pat prisidėtų prie bendros veiklos finansavimo;

  tinkamumas; [55 pakeit.] |
| --- | --- |

(31)

siekiant užtikrinti, kad paramos sistema ir toliau būtų kuo veiksmingesnė ir ekonomiškai efektyvesnė

  po pereinamojo laikotarpio
  ,
  prieš įdiegiant privalomą suderintą sveikatos technologijų vertinimo sistemą pagal šį reglamentą
  , Komisija turėtų pradėti teikti ataskaitas dėl

  pateikti visos pradėtos taikyti procedūros poveikio vertinimo ataskaitą. Toje poveikio vertinimo ataskaitoje, be kitų kriterijų, turėtų būti įvertinta pažanga, padaryta pacientų prieigos prie naujų sveikatos technologijų srityje
  ,
  ir vidaus rinkos veikimas, poveikis inovacijų kokybei ir sveikatos priežiūros sistemų tvarumui
  ,
  taip pat
  bendrų klinikinių vertinimų aprėpties ir paramos sistemos veikimo nuostatų įgyvendinimo ne vėliau kaip praėjus dvejiems metams nuo pereinamojo laikotarpio pabaigos. Šioje ataskaitoje visų pirma gali būti aptarta, ar reikia perkelti šią paramos sistemą į Sąjungos agentūrą ir nustatyti apmokestinimo mechanizmą, kurį taikant sveikatos technologijų kūrėjai taip pat prisidėtų prie bendros veiklos finansavimo;

  tinkamumas; [55 pakeit.]

| (32) | Komisija turėtų atlikti šio reglamento taikymo vertinimą. Pagal 2016 m. balandžio 13 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 dalį tas vertinimas turėtų būti pagrįstas penkiais kriterijais – veiksmingumu, efektyvumu, aktualumu, derėjimu ir ES pridėtine verte ir stebėsenos programos patvirtinamaisiais duomenimis;
  . To vertinimo rezultatai taip pat turėtų būti perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai; [56 pakeit.] |
| --- | --- |

(32)

Komisija turėtų atlikti šio reglamento taikymo vertinimą. Pagal 2016 m. balandžio 13 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 dalį tas vertinimas turėtų būti pagrįstas penkiais kriterijais – veiksmingumu, efektyvumu, aktualumu, derėjimu ir ES pridėtine verte ir stebėsenos programos patvirtinamaisiais duomenimis;
  . To vertinimo rezultatai taip pat turėtų būti perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai; [56 pakeit.]

| (33) | Direktyvoje 2011/24/ES nustatyta, kad Sąjunga remia valstybių narių bendradarbiavimą ir keitimąsi moksline informacija savanoriškame tinkle, vienijančiame valstybių narių už sveikatos technologijų vertinimą paskirtas atsakingas nacionalines institucijas ar įstaigas ir tam sudaro palankias sąlygas. Šie dalykai nustatomi šiuo reglamentu, todėl Direktyva 2011/24/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(33)

Direktyvoje 2011/24/ES nustatyta, kad Sąjunga remia valstybių narių bendradarbiavimą ir keitimąsi moksline informacija savanoriškame tinkle, vienijančiame valstybių narių už sveikatos technologijų vertinimą paskirtas atsakingas nacionalines institucijas ar įstaigas ir tam sudaro palankias sąlygas. Šie dalykai nustatomi šiuo reglamentu, todėl Direktyva 2011/24/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (34) | kadangi šio reglamento tikslų, t. y. suderinti valstybių narių taisykles dėl klinikinių vertinimų nacionaliniu lygmeniu atlikimo ir nustatyti privalomo tam tikrų sveikatos technologijų klinikinių vertinimų atlikimo Sąjungos lygmeniu sistemą,

  pagal šio reglamento taikymo sritį
  ,
  vien tik
  valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jos masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, [57 pakeit.] |
| --- | --- |

(34)

kadangi šio reglamento tikslų, t. y. suderinti valstybių narių taisykles dėl klinikinių vertinimų nacionaliniu lygmeniu atlikimo ir nustatyti privalomo tam tikrų sveikatos technologijų klinikinių vertinimų atlikimo Sąjungos lygmeniu sistemą,

  pagal šio reglamento taikymo sritį
  ,
  vien tik
  valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jos masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, [57 pakeit.]

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I skyrius

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Dalykas

1.   
  Atsižvelgiant į jau dabar pagal EUnetHTA bendruosius veiksmus atliekamą darbą,
  šiuo reglamentu nustatoma: [58 pakeit.]

| a) | bendradarbiavimo dėl sveikatos technologijų
  klinikinio
  vertinimo Sąjungos lygmeniu procedūros ir paramos jam sistema; [59 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

bendradarbiavimo dėl sveikatos technologijų
  klinikinio
  vertinimo Sąjungos lygmeniu procedūros ir paramos jam sistema; [59 pakeit.]

| b) | bendros sveikatos technologijų klinikinio vertinimo taisyklės

  metodikos
  ; [60 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

bendros sveikatos technologijų klinikinio vertinimo taisyklės

  metodikos
  ; [60 pakeit.]

2.   Šis reglamentas nedaro poveikio valstybių narių teisėms ir pareigoms organizuoti ir teikti sveikatos paslaugas ir sveikatos priežiūrą ir paskirstyti tam skirtus išteklius.
  Be to, šiuo reglamentu nepažeidžiama valstybių narių išimtinė nacionalinė kompetencija priimant sprendimus dėl nacionalinės kainodaros arba išlaidų kompensavimo. [61 pakeit.]

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | vaistas – vaistas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/83/EB (14); |
| --- | --- |

a)

vaistas – vaistas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/83/EB (14);

| b) | medicinos priemonė – medicinos priemonė, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 2017/745; |
| --- | --- |

b)

medicinos priemonė – medicinos priemonė, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 2017/745;

| ba) | in vitro diagnostikos medicinos priemonė – in vitro diagnostikos medicinos priemonė, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 2017/746; [62 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

in vitro diagnostikos medicinos priemonė – in vitro diagnostikos medicinos priemonė, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 2017/746; [62 pakeit.]

| bb) | medicinos priemonės vertinimas – metodo, sudaryto iš daugiau nei vienos medicinos priemonės, arba metodo, sudaryto iš medicinos priemonės ir apibrėžtos priežiūros taikant kitus gydymo būdus grandinės, vertinimas; [63 pakeit.] |
| --- | --- |

bb)

medicinos priemonės vertinimas – metodo, sudaryto iš daugiau nei vienos medicinos priemonės, arba metodo, sudaryto iš medicinos priemonės ir apibrėžtos priežiūros taikant kitus gydymo būdus grandinės, vertinimas; [63 pakeit.]

| c) | sveikatos technologija – sveikatos technologija, kaip apibrėžta Direktyvoje 2011/24/ES; |
| --- | --- |

c)

sveikatos technologija – sveikatos technologija, kaip apibrėžta Direktyvoje 2011/24/ES;

| d) | sveikatos technologijos vertinimas – daugiadalykis lyginamasis vertinimo procesas, grindžiamas klinikinio ir neklinikinio vertinimų aspektais, kai surenkami ir įvertinami turimi klinikinių ir neklinikinių su sveikatos technologijos naudojimu susijusių dalykų įrodymai; |
| --- | --- |

d)

sveikatos technologijos vertinimas – daugiadalykis lyginamasis vertinimo procesas, grindžiamas klinikinio ir neklinikinio vertinimų aspektais, kai surenkami ir įvertinami turimi klinikinių ir neklinikinių su sveikatos technologijos naudojimu susijusių dalykų įrodymai;

| e) | bendras
  klinikinis vertinimas – turimų mokslinių sveikatos technologijos įrodymų rinkimas ir

  sistemingas mokslinės informacijos rinkimas ir jos lyginamasis
  vertinimas lyginant šią technologiją

  bei šių procedūrų apibendrinimas, nurodytos sveikatos technologijos palyginimas
  su viena ar keliomis sveikatos technologijomis, grindžiamas šiais sveikatos technologijos klinikinio vertinimo aspektais

  arba esamomis procedūromis
  ,
  kurie laikomi konkrečios klinikinės indikacijos atskaitos tašku ir grindžiami geriausiais turimais moksliniais klinikiniais įrodymais ir su pacientais susijusiais klinikiniais kriterijais, atsižvelgiant į šiuos klinikinius aspektus
  : sveikatos problemos, kuri sprendžiama naudojant sveikatos technologiją, ir kitų sveikatos technologijų
  arba procesų
  , dabar naudojamų sprendžiant tą sveikatos problemą, aprašymas, sveikatos technologijos aprašymas ir techninis apibūdinimas, santykinis klinikinis veiksmingumas ir santykinė sveikatos technologijos sauga; [64 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

bendras
  klinikinis vertinimas – turimų mokslinių sveikatos technologijos įrodymų rinkimas ir

  sistemingas mokslinės informacijos rinkimas ir jos lyginamasis
  vertinimas lyginant šią technologiją

  bei šių procedūrų apibendrinimas, nurodytos sveikatos technologijos palyginimas
  su viena ar keliomis sveikatos technologijomis, grindžiamas šiais sveikatos technologijos klinikinio vertinimo aspektais

  arba esamomis procedūromis
  ,
  kurie laikomi konkrečios klinikinės indikacijos atskaitos tašku ir grindžiami geriausiais turimais moksliniais klinikiniais įrodymais ir su pacientais susijusiais klinikiniais kriterijais, atsižvelgiant į šiuos klinikinius aspektus
  : sveikatos problemos, kuri sprendžiama naudojant sveikatos technologiją, ir kitų sveikatos technologijų
  arba procesų
  , dabar naudojamų sprendžiant tą sveikatos problemą, aprašymas, sveikatos technologijos aprašymas ir techninis apibūdinimas, santykinis klinikinis veiksmingumas ir santykinė sveikatos technologijos sauga; [64 pakeit.]

| f) | neklinikinis vertinimas – sveikatos technologijos vertinimo dalis, grindžiama šiais neklinikiniais sveikatos technologijos vertinimo aspektais: sveikatos technologijos sąnaudomis ir ekonominiu įvertinimu, su jos naudojimu susijusiais etiniais, organizaciniais ir teisiniais aspektais; |
| --- | --- |

f)

neklinikinis vertinimas – sveikatos technologijos vertinimo dalis, grindžiama šiais neklinikiniais sveikatos technologijos vertinimo aspektais: sveikatos technologijos sąnaudomis ir ekonominiu įvertinimu, su jos naudojimu susijusiais etiniais, organizaciniais ir teisiniais aspektais;

| g) | bendradarbiaujamasis vertinimas – klinikinis medicinos priemonės vertinimas, Sąjungos lygmeniu atliktas keleto savanorišku pagrindu bendradarbiaujančių sveikatos technologijų vertinimo institucijų ir įstaigų; |
| --- | --- |

g)

bendradarbiaujamasis vertinimas – klinikinis medicinos priemonės vertinimas, Sąjungos lygmeniu atliktas keleto savanorišku pagrindu bendradarbiaujančių sveikatos technologijų vertinimo institucijų ir įstaigų;

| ga) | vertinimas – padarytos išvados dėl pridėtinės vertės, kurią sukuria susijusios technologijos, kurios yra nacionalinio vertinimo proceso, kurio metu gali būti svarstomi tiek klinikiniai, tiek ir neklinikiniai duomenys bei kriterijai, susiję su nacionalinėmis priežiūros aplinkybėmis, dalis; [65 pakeit.] |
| --- | --- |

ga)

vertinimas – padarytos išvados dėl pridėtinės vertės, kurią sukuria susijusios technologijos, kurios yra nacionalinio vertinimo proceso, kurio metu gali būti svarstomi tiek klinikiniai, tiek ir neklinikiniai duomenys bei kriterijai, susiję su nacionalinėmis priežiūros aplinkybėmis, dalis; [65 pakeit.]

| gb) | pacientų gydymo rezultatai – duomenys, kuriais įvertinamas arba prognozuojamas mirtingumas, sergamumas, su sveikata susijusi gyvenimo kokybė ir nepageidaujami reiškiniai. [202 pakeit.] |
| --- | --- |

gb)

pacientų gydymo rezultatai – duomenys, kuriais įvertinamas arba prognozuojamas mirtingumas, sergamumas, su sveikata susijusi gyvenimo kokybė ir nepageidaujami reiškiniai. [202 pakeit.]

3 straipsnis

Valstybių narių sveikatos technologijų vertinimo koordinavimo grupė

1.   Sudaroma valstybių narių sveikatos technologijų vertinimo koordinavimo grupė (toliau – Koordinavimo grupė).

2.   Valstybės narės paskiria nacionalines
  arba regionines
  institucijas ir įstaigas, atsakingas už sveikatos technologijų vertinimą
  nacionaliniu lygmeniu
  , Koordinavimo grupės ir jos pogrupių narėmis ir praneša Komisijai apie šiuos paskyrimus ir visus vėlesnius jų pakeitimus. Valstybės narės gali paskirti keletą institucijų ir įstaigų, atsakingų už sveikatos technologijų vertinimą, Koordinavimo grupės ir vieno ar kelių jos pogrupių narėmis. [66 pakeit.]

3.   Koordinavimo grupė priima sprendimus bendru sutarimu arba prireikus paprasta

  kvalifikuota
  balsų dauguma. Valstybės narės turi po vieną balsą.

Koordinavimo grupės vykdomos procedūros turi būti skaidrios ir fiksuojamos posėdžių protokoluose, o balsai, įskaitant nepritarimo balsus – į juos įtraukiami ir viešai skelbiami. [203 pakeit.]

4.   Koordinavimo grupės posėdžiams bendrai pirmininkauja Komisija
  , neturinti teisės balsuoti,
  ir vienas pirmininkas, išrinktas

  kasmet rotacine tvarka renkamas
  iš grupės narių laikotarpiui, nustatytam jos darbo tvarkos taisyklėse

  . Šis bendras pirmininkavimas susijęs tik su administracinėmis funkcijomis
  . [68 pakeit.]

5.   Koordinavimo grupės nariai
  – nacionalinės arba regioninės vertinimo institucijos ar įstaigos –
  paskiria savo atstovus Koordinavimo grupėje ir jos pogrupiuose, kurių nariai jie yra, ad hoc arba nuolatiniam darbui
  . Valstybės narės gali pagrįstai panaikinti šį paskyrimą, remdamosi paskyrimo reikalavimais. Tačiau, atsižvelgiant į darbo krūvį, pogrupių struktūrą arba konkrečias reikalaujamas žinias, kiekviena valstybė narė gali turėti daugiau nei vieną šių vertinimo institucijų arba įstaigų ekspertą, nepažeidžiant nuostatos, kad priimant sprendimus kiekviena valstybė narė turi tik vieną balsą. Skiriant narius atsižvelgiama į ekspertines žinias, reikalingas pogrupio tikslams pasiekti. Europos Parlamentas, Taryba
  ir informuoja Komisiją

  Komisija informuojami
  apie jų

  visus
  paskyrimus ir visus vėlesnius jų pakeitimus

  galimą įgaliojimų atšaukimą
  . [69 pakeit.]

6.   
  Siekiant užtikrinti kokybišką veiklą,
  Koordinavimo grupės nariai ir jų atstovai turi laikytis nepriklausomumo, nešališkumo ir konfidencialumo principų

  skiriami iš nacionalinių arba regioninių sveikatos technologijų vertinimo įstaigų arba įstaigų
  ,
  atsakingų už šią sritį
  .

Koordinavimo grupės nariai bei ekspertai ir bendrai vertintojai negali turėti finansinių ar kitokių interesų, susijusių su sveikatos technologijų kūrimo pramone arba draudimo bendrove, kurie galėtų turėti įtakos jų nešališkumui. Nariai įsipareigoja veikti nepriklausomai ir atsižvelgdami į viešąjį interesą ir teikti metinę interesų deklaraciją. Tos interesų deklaracijos registruojamos IT platformoje, kaip nurodyta 27 straipsnyje, ir skelbiamos viešai.

Koordinavimo grupės nariai per kiekvieną susirinkimą, atsižvelgiant į darbotvarkės punktus, gali pranešti apie bet kokį konkretų interesą, kuris gali pakenkti jų nepriklausomumui. Kilus interesų konfliktui atitinkamas Koordinavimo grupės narys nedalyvauja posėdyje, kol svarstomi atitinkami darbotvarkės punktai. Procedūrinės taisyklės interesų konflikto atvejais reglamentuojamos pagal 22 straipsnio 1 dalies a punkto iiia papunkčio nuostatas.

Siekiant užtikrinti šio proceso skaidrumą ir visuomenės informuotumą apie jį ir skatinti pasitikėjimą sistema, užtikrinamas didžiausias vertinamų klinikinių duomenų skaidrumas ir apie juos išsamiai supažindinama visuomenė. Jei duomenys yra konfidencialūs komerciniais tikslais, konfidencialumas turi būti aiškiai apibrėžtas ir pagrįstas, o konfidencialūs duomenys turi būti atriboti ir apsaugoti. [70 pakeit.]

7.   Komisija paskelbia
  atnaujintą
  paskirtų Koordinavimo grupės ir jos pogrupių narių
  bei kitų ekspertų
  sąrašą
  kartu su jų kvalifikacija, kompetencijos sritimis ir jų metine interesų deklaracija
  IT platformoje, nurodytoje 27 straipsnyje.

Pirmojoje pastraipoje nurodytą informaciją Komisija atnaujina kasmet ir kai manoma, kad tai būtina atsižvelgiant į naujas aplinkybes. Ši atnaujinta informacija skelbiama viešai. [71 pakeit.]

8.   Koordinavimo grupė:

| a) | priima savo posėdžių organizavimo darbo tvarkos taisykles ir prireikus jas atnaujina; |
| --- | --- |

a)

priima savo posėdžių organizavimo darbo tvarkos taisykles ir prireikus jas atnaujina;

| b) | koordinuoja ir patvirtina pogrupių darbą; |
| --- | --- |

b)

koordinuoja ir patvirtina pogrupių darbą;

| c) | užtikrina bendradarbiavimą

  bendradarbiauja
  su Sąjungos lygmens įstaigomis siekiant gauti papildomų duomenų, būtinų jos veiklai; [72 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

užtikrina bendradarbiavimą

  bendradarbiauja
  su Sąjungos lygmens įstaigomis siekiant gauti papildomų duomenų, būtinų jos veiklai; [72 pakeit.]

| d) | užtikrina

  vykdydama savo veiklą užtikrina
  tinkamą
  konsultavimąsi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir ekspertais. Tokios konsultacijos turi būti registruojamos dokumentuose, įskaitant viešai prieinamas
  suinteresuotųjų subjektų įtraukimą

  , su kuriais konsultuotasi, interesų deklaracijas, ir įtraukiamos
  į savo veiklą

  galutinę bendrą vertinimo ataskaitą
  ; [73 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

užtikrina

  vykdydama savo veiklą užtikrina
  tinkamą
  konsultavimąsi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir ekspertais. Tokios konsultacijos turi būti registruojamos dokumentuose, įskaitant viešai prieinamas
  suinteresuotųjų subjektų įtraukimą

  , su kuriais konsultuotasi, interesų deklaracijas, ir įtraukiamos
  į savo veiklą

  galutinę bendrą vertinimo ataskaitą
  ; [73 pakeit.]

| e) | sudaro tokius pogrupius:






  i) | bendrų klinikinių vertinimų; |
| --- | --- | --- |

e)

sudaro tokius pogrupius:

i)

bendrų klinikinių vertinimų;

| ii) | bendrų mokslinių konsultacijų; |
| --- | --- |

ii)

bendrų mokslinių konsultacijų;

| iii) | atsirandančių sveikatos technologijų nustatymo; |
| --- | --- |

iii)

atsirandančių sveikatos technologijų nustatymo;

| iv) | savanoriško bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

iv)

savanoriško bendradarbiavimo;

| v) | metinių darbo programų ir metinių ataskaitų rengimo ir bendrų taisyklių bei darbo dokumentų atnaujinimo. |
| --- | --- |

v)

metinių darbo programų ir metinių ataskaitų rengimo ir bendrų taisyklių bei darbo dokumentų atnaujinimo.

9.   Koordinavimo grupė gali posėdžiauti įvairiomis sudėtimis pagal tokias sveikatos technologijų kategorijas: vaistų, medicinos priemonių ir kitų sveikatos technologijų.

10.   Koordinavimo grupė gali sudaryti atskirus pogrupius pagal tokias sveikatos technologijų kategorijas: vaistų, medicinos priemonių ir kitų sveikatos technologijų.

10a.
     
  Bet kuriuo atveju Koordinavimo grupės ir jos pogrupių darbo tvarkos taisyklės, susirinkimų darbotvarkės, priimti sprendimai, taip pat informacija apie balsavimus ir balsavimo paaiškinimai, įskaitant mažumos nuomones, skelbiami viešai. [74 pakeit.]

4 straipsnis

Metinės darbo programos ir metinės ataskaitos

1.   Pogrupis, sudarytas pagal 3 straipsnio 8 dalies e punktą, parengia metinę darbo programą Koordinavimo grupei tvirtinti iki kiekvienų metų gruodžio 31 d.

2.   Metinėje darbo programoje nurodoma bendra veikla, planuojama atlikti kalendoriniais metais po jos patvirtinimo, įskaitant:

| a) | planuojamą bendrų klinikinių vertinimų skaičių ir planuojamų vertinti sveikatos technologijų tipus; |
| --- | --- |

a)

planuojamą bendrų klinikinių vertinimų skaičių ir planuojamų vertinti sveikatos technologijų tipus;

| b) | planuojamą bendrų mokslinių konsultacijų skaičių; |
| --- | --- |

b)

planuojamą bendrų mokslinių konsultacijų skaičių;

| c) | savanorišką bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

c)

savanorišką bendradarbiavimą.

Pirmos pastraipos a, b ir c punktų nuostatos įtvirtinamos atsižvelgiant į jų poveikio pacientams, visuomenės sveikatai arba sveikatos priežiūros sistemoms svarbą. [75 pakeit.]

3.   Rengdamas metinę darbo programą paskirtasis pogrupis turi:

| a) | atsižvelgti į 18 straipsnyje nurodytą kasmetinę studiją apie atsirandančias sveikatos technologijas; |
| --- | --- |

a)

atsižvelgti į 18 straipsnyje nurodytą kasmetinę studiją apie atsirandančias sveikatos technologijas;

| b) | atsižvelgti į Koordinavimo grupės turimus išteklius bendrai veiklai; |
| --- | --- |

b)

atsižvelgti į Koordinavimo grupės turimus išteklius bendrai veiklai;

| c) | kasmetiniuose posėdžiuose pagal 26 straipsnį
  konsultuotis su Komisija
  ir suinteresuotųjų subjektų tinklu
  dėl metinės darbo programos ir atsižvelgti į jos nuomonę

  jų pastabas
  . [76 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

kasmetiniuose posėdžiuose pagal 26 straipsnį
  konsultuotis su Komisija
  ir suinteresuotųjų subjektų tinklu
  dėl metinės darbo programos ir atsižvelgti į jos nuomonę

  jų pastabas
  . [76 pakeit.]

4.   Paskirtasis pogrupis parengia metinę ataskaitą Koordinavimo grupei tvirtinti iki kiekvienų metų vasario 28 d.

5.   Metinėje ataskaitoje pateikiama informacija apie bendrą veiklą, vykdytą kalendoriniais metais iki jos patvirtinimo.

5a.
     
  Ir metinė ataskaita, ir metinė darbo programa skelbiamos 27 straipsnyje nurodytoje IT platformoje. [77 pakeit.]

II skyrius

II skyrius

Bendra sveikatos technologijų vertinimo veikla Sąjungos lygmeniu

Bendra sveikatos technologijų vertinimo veikla Sąjungos lygmeniu

1 SKIRSNIS

1 SKIRSNIS

BENDRI KLINIKINIAI VERTINIMAI

BENDRI KLINIKINIAI VERTINIMAI

5 straipsnis

Bendrų klinikinių vertinimų aprėptis

1.   Koordinavimo grupė atlieka tokius bendrus klinikinius vertinimus:

| a) | vaistų, kurių rinkodaros leidimas suteikiamas taikant procedūrą, nustatytą Reglamente (EB) Nr. 726/2004, įskaitant atvejus, kai Komisijos sprendimas suteikti rinkodaros leidimą iš dalies pakeistas remiantis terapinės indikacijos ar indikacijų, kurių pradinis leidimas buvo suteiktas, pakeitimais, išskyrus vaistus, kurių leidimas suteiktas pagal Direktyvos 2001/83/EB 10 ir 11 straipsnius; |
| --- | --- |

a)

vaistų, kurių rinkodaros leidimas suteikiamas taikant procedūrą, nustatytą Reglamente (EB) Nr. 726/2004, įskaitant atvejus, kai Komisijos sprendimas suteikti rinkodaros leidimą iš dalies pakeistas remiantis terapinės indikacijos ar indikacijų, kurių pradinis leidimas buvo suteiktas, pakeitimais, išskyrus vaistus, kurių leidimas suteiktas pagal Direktyvos 2001/83/EB 10 ir 11 straipsnius;

| aa) | kitų vaistų, kurių rinkodaros leidimas nesuteikiamas taikant procedūrą, nustatytą Reglamente (EB) Nr. 726/2004, jeigu sveikatos technologijos kūrėjas nusprendė taikyti centralizuotą rinkodaros leidimo suteikimo procedūrą, su sąlyga, kad tie vaistai laikomi svarbia technine, mokslo ar terapijos naujove arba jų rinkodaros leidimas atitinka visuomenės sveikatos interesus; [78 pakeit.] |
| --- | --- |

aa)

kitų vaistų, kurių rinkodaros leidimas nesuteikiamas taikant procedūrą, nustatytą Reglamente (EB) Nr. 726/2004, jeigu sveikatos technologijos kūrėjas nusprendė taikyti centralizuotą rinkodaros leidimo suteikimo procedūrą, su sąlyga, kad tie vaistai laikomi svarbia technine, mokslo ar terapijos naujove arba jų rinkodaros leidimas atitinka visuomenės sveikatos interesus; [78 pakeit.]

| b) | medicinos priemonių, priskiriamų IIb ir III klasėms pagal Reglamento (ES) 2017/745 51 straipsnį, dėl kurių atitinkamos ekspertų grupės pateikė mokslinę nuomonę taikant klinikinio įvertinimo procedūrą pagal to reglamento 54 straipsnį
  ir kurios laikomos svarbiomis inovacijomis, turinčiomis galimai didelį poveikį nacionalinėms sveikatos priežiūros sistemoms
  ; [79 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

medicinos priemonių, priskiriamų IIb ir III klasėms pagal Reglamento (ES) 2017/745 51 straipsnį, dėl kurių atitinkamos ekspertų grupės pateikė mokslinę nuomonę taikant klinikinio įvertinimo procedūrą pagal to reglamento 54 straipsnį
  ir kurios laikomos svarbiomis inovacijomis, turinčiomis galimai didelį poveikį nacionalinėms sveikatos priežiūros sistemoms
  ; [79 pakeit.]

| c) | in vitro diagnostikos medicinos priemonių, priskiriamų IIb ir III klasėms pagal Reglamento (ES) 2017/746 47 straipsnį, dėl kurių atitinkamos ekspertų grupės pateikė mokslinę nuomonę taikant klinikinio įvertinimo procedūrą pagal to reglamento 48 straipsnio 6 dalį
  ir kurios laikomos svarbiomis inovacijomis, turinčiomis galimai didelį poveikį nacionalinėms sveikatos priežiūros sistemoms
  ; [80 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

in vitro diagnostikos medicinos priemonių, priskiriamų IIb ir III klasėms pagal Reglamento (ES) 2017/746 47 straipsnį, dėl kurių atitinkamos ekspertų grupės pateikė mokslinę nuomonę taikant klinikinio įvertinimo procedūrą pagal to reglamento 48 straipsnio 6 dalį
  ir kurios laikomos svarbiomis inovacijomis, turinčiomis galimai didelį poveikį nacionalinėms sveikatos priežiūros sistemoms
  ; [80 pakeit.]

2.   Koordinavimo grupė atrenka medicinos priemones, nurodytas 1 dalies b ir c punktuose, bendram klinikiniam vertinimui atlikti, remdamasi tokiais kriterijais:

| a) | nepatenkintas medicinos poreikis; |
| --- | --- |

a)

nepatenkintas medicinos poreikis;

| b) | galimas poveikis pacientams, visuomenės sveikatai ar sveikatos priežiūros sistemoms; |
| --- | --- |

b)

galimas poveikis pacientams, visuomenės sveikatai ar sveikatos priežiūros sistemoms;

| c) | reikšmingas tarpvalstybinis pobūdis; |
| --- | --- |

c)

reikšmingas tarpvalstybinis pobūdis;

| d) | didelė Sąjungos masto pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

d)

didelė Sąjungos masto pridėtinė vertė;

| e) | turimi ištekliai; |
| --- | --- |

e)

turimi ištekliai;

| ea) | poreikis didinti klinikinių įrodymų skaičių; [81 pakeit.] |
| --- | --- |

ea)

poreikis didinti klinikinių įrodymų skaičių; [81 pakeit.]

| eb) | sveikatos technologijų kūrėjas pateikė prašymą. [82 pakeit.] |
| --- | --- |

eb)

sveikatos technologijų kūrėjas pateikė prašymą. [82 pakeit.]

6 straipsnis

Bendrų klinikinių vertinimų ataskaitų rengimas

1.   Koordinavimo grupė inicijuoja sveikatos technologijų bendrus klinikinius vertinimus vadovaudamasi savo metine darbo programa ir paskirdama pogrupį bendro klinikinio vertinimo ataskaitos rengimui prižiūrėti Koordinavimo grupės vardu.

Prie bendro klinikinio vertinimo ataskaitos pridedama ataskaitos santrauka
  , kuri apima bent palyginamus klinikinius duomenis, įverčius, komparatorius, metodiką, naudotus klinikinius įrodymus ir išvadas dėl veiksmingumo, saugumo ir santykinio veiksmingumo, taip pat vertinimo apribojimus, nesutampančias pozicijas, suteiktų konsultacijų santrauką ir pateiktas pastabas
  . Jos rengiamos pagal šio straipsnio ir 11, 22 ir 23 straipsnių

  Koordinavimo grupės nustatytus
  reikalavimus
  ir skelbiamos viešai
  ,
  nepaisant ataskaitoje pateiktų išvadų
  .

5 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų vaistų atveju Koordinavimo grupė per 80–100 dienų patvirtina bendro klinikinio vertinimo ataskaitą, kad užtikrintų, jog laikomasi Tarybos direktyvoje 89/105/EEB
   (15)

  nustatytų kainodaros ir kompensavimo terminų. [83 pakeit.]

2.   Paskirtasis pogrupis turi paprašyti atitinkamos sveikatos technologijos kūrėjų kūrėjo pateikti
  visus turimus naujausius
  dokumentus, kuriuose būtų įtraukti informacija, duomenys ir įrodymai

  tyrimai, įskaitant teigiamus ir neigiamus rezultatus, kurie yra,
  būtini bendram klinikiniam vertinimui atlikti.
  Tie dokumentai apima visus turimus duomenis, gautus atlikus visus bandymus, taip pat visus tyrimus, kuriuose buvo taikyta technologija, – visa tai itin svarbu siekiant užtikrinti aukštą vertinimų kokybę.

5 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų vaistų atveju dokumentus sudaro bent:

| a) | paraiškos byla; |
| --- | --- |

a)

paraiškos byla;

| b) | rinkodaros leidimo statuso nuoroda; |
| --- | --- |

b)

rinkodaros leidimo statuso nuoroda;

| c) | jei yra, Europos viešo vertinimo protokolas (EPAR), įskaitant vaisto charakteristikų santrauką; Europos vaistų agentūra pateikia Koordinavimo grupei atitinkamas patvirtintas mokslinio vertinimo ataskaitas; |
| --- | --- |

c)

jei yra, Europos viešo vertinimo protokolas (EPAR), įskaitant vaisto charakteristikų santrauką; Europos vaistų agentūra pateikia Koordinavimo grupei atitinkamas patvirtintas mokslinio vertinimo ataskaitas;

| d) | jei taikoma, Koordinavimo grupės prašomi papildomi tyrimų rezultatai, kurie prieinami sveikatos technologijos kūrėjui; |
| --- | --- |

d)

jei taikoma, Koordinavimo grupės prašomi papildomi tyrimų rezultatai, kurie prieinami sveikatos technologijos kūrėjui;

| e) | jei taikoma ir prieinama sveikatos technologijos kūrėjui, jau turimos STV ataskaitos dėl atitinkamos sveikatos technologijos; |
| --- | --- |

e)

jei taikoma ir prieinama sveikatos technologijos kūrėjui, jau turimos STV ataskaitos dėl atitinkamos sveikatos technologijos;

| f) | informacija apie tyrimus ir studijų registrus, prieinamus sveikatos technologijos kūrėjui. |
| --- | --- |

f)

informacija apie tyrimus ir studijų registrus, prieinamus sveikatos technologijos kūrėjui.

Sveikatos technologijos kūrėjai privalo pateikti visus prašomus duomenis.

Vertintojai taip pat gali naudotis viešomis duomenų bazėmis ir klinikinės informacijos šaltiniais, pvz., ligonių registrais, duomenų bazėmis ar Europos referencijos centrų tinklais, kai manoma, kad tokia prieiga būtina informacijai, kurią pateikė kūrėjas, papildyti ir tikslesniam sveikatos technologijos klinikiniam vertinimui atlikti. Siekiant užtikrinti vertinimo atkuriamumą, tokia informacija turi būti viešai skelbiama.

Vertintojų ir sveikatos technologijų kūrėjų ryšiai yra nepriklausomi ir nešališki. Su sveikatos technologijų kūrėjais galima konsultuotis, bet jie aktyviai nedalyvauja atliekant vertinimą. [84 pakeit.]

2a.
     
  Koordinavimo grupė retųjų vaistų atveju gali pagrįstai manyti, kad nėra esminių priežasčių ar papildomų įrodymų, kuriais būtų galima patvirtinti tolesnę klinikinę analizę, išskyrus reikšmingos naudos vertinimą, kurį jau atliko Europos vaistų agentūra. [85 pakeit.]

3.   Paskirtasis pogrupis paskiria iš savo narių vertintoją ir papildomą vertintoją bendram klinikiniam vertinimui atlikti.
  Vertintojas ir papildomas vertintojas turi skirtis nuo pirmiau paskirtųjų pagal 13 straipsnio 3 dalį, išskyrus ypatingus ir pagrįstus atvejus, kai neturima reikalingų konkrečių ekspertinių žinių ir gaunamas Koordinavimo grupės leidimas.
  Juos paskiriant atsižvelgiama į vertinimui atlikti būtiną mokslinę ekspertinę patirtį. [86 pakeit.]

4.   Vertintojas padedant papildomam vertintojui parengia bendro klinikinio vertinimo ataskaitos ir ataskaitos santraukos projektus.

5.   Bendro klinikinio vertinimo ataskaitos išvados turi būti tokios apimties

  apima
  : [87 pakeit.]

| a) | santykinio vertinamosios sveikatos technologijos poveikio pacientų gydymo rezultatams, pasirinktiems

  veiksmingumo ir saugumo, vertinamų atsižvelgiant į klinikines vertinamąsias baigtis
  ,
  susijusias su klinikiniu subjektu ir pacientų grupe, pasirinktas
  vertinimui atlikti,
  įskaitant mirtingumą, sergamumą ir gyvenimo kokybę,
  analizė
  , atlikta palyginus su Koordinavimo grupės nustatytinu vienu arba keliais lyginamaisiais gydymo būdais
  ; [88 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

santykinio vertinamosios sveikatos technologijos poveikio pacientų gydymo rezultatams, pasirinktiems

  veiksmingumo ir saugumo, vertinamų atsižvelgiant į klinikines vertinamąsias baigtis
  ,
  susijusias su klinikiniu subjektu ir pacientų grupe, pasirinktas
  vertinimui atlikti,
  įskaitant mirtingumą, sergamumą ir gyvenimo kokybę,
  analizė
  , atlikta palyginus su Koordinavimo grupės nustatytinu vienu arba keliais lyginamaisiais gydymo būdais
  ; [88 pakeit.]

| b) | santykinio poveikio tikrumo laipsnis, pagrįstas turimais
  geriausiais klinikiniais
  įrodymais
  ir palygintas su geriausiais standartiniais gydymo būdais. Vertinimas grindžiamas klinikinėmis vertinamosiomis baigtimis, nustatytomis pagal tarptautinius įrodymais pagrįstos medicinos standartus, visų pirma atsižvelgiant į sveikatos būklės pagerėjimą, ligos trukmės sutrumpėjimą, išgyvenimo pailgėjimą, šalutinio poveikio sumažėjimą arba gyvenimo kokybės pagerėjimą. Taip pat turi būti pateikiamos nuorodos į pogrupiams būdingus skirtumus
  . [89 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

santykinio poveikio tikrumo laipsnis, pagrįstas turimais
  geriausiais klinikiniais
  įrodymais
  ir palygintas su geriausiais standartiniais gydymo būdais. Vertinimas grindžiamas klinikinėmis vertinamosiomis baigtimis, nustatytomis pagal tarptautinius įrodymais pagrįstos medicinos standartus, visų pirma atsižvelgiant į sveikatos būklės pagerėjimą, ligos trukmės sutrumpėjimą, išgyvenimo pailgėjimą, šalutinio poveikio sumažėjimą arba gyvenimo kokybės pagerėjimą. Taip pat turi būti pateikiamos nuorodos į pogrupiams būdingus skirtumus
  . [89 pakeit.]

Išvados neapima įvertinimo.

Vertintojas ir papildomas vertintojas užtikrina, kad atitinkamų pacientų grupių pasirinkimas būtų reprezentatyvus dalyvaujančių valstybių narių atžvilgiu, kad jos galėtų priimti tinkamus sprendimus dėl šių technologijų finansavimo iš nacionalinių sveikatos priežiūros biudžetų. [90 pakeit.]

6.   Jeigu bet kuriuo bendro klinikinio vertinimo ataskaitos projekto rengimo etapu vertintojas mano, kad ataskaitai baigti reikia iš sveikatos technologiją vertinti pateikusio jos kūrėjo gauti papildomų įrodymų, jis gali prašyti paskirtojo pogrupio sustabdyti ataskaitos rengimą ir prašyti sveikatos technologijos kūrėjo pateikti papildomų įrodymų. Pasikonsultavus su sveikatos technologijos kūrėju dėl laiko, reikalingo būtiniems papildomiems įrodymams pateikti, vertintojo prašyme nurodomas darbo dienų skaičius, kuriam ataskaitos rengimas sustabdomas.
  Kai proceso metu gaunama naujų klinikinių duomenų, atitinkamas sveikatos technologijos kūrėjas savo iniciatyva vertintojui pateikia ir šią naują informaciją. [205 pakeit.]

7.   Rengiant bendro klinikinio vertinimo ataskaitos ir ataskaitos santraukos projektus paskirtojo pogrupio
  arba Koordinavimo grupės
  nariai pateikia savo pastabas
  per ne trumpesnį nei 30 darbo dienų laikotarpį
  . Komisija taip pat gali pateikti pastabų.
  [92 pakeit.]

8.   Vertintojas pateikia bendro klinikinio vertinimo ataskaitos ir ataskaitos santraukos projektus sveikatos technologiją vertinti pateikusiam jos

  technologijos
  kūrėjui ir nustato laikotarpį jo pastaboms pateikti

  , kad šis pateiktų pastabas
  . [93 pakeit.]

9.   Paskirtasis pogrupis užtikrina, kad suinteresuotieji subjektai, įskaitant pacientus

  Pacientai, vartotojų organizacijos
  ,
  sveikatos specialistai, NVO
  ,
  kitos sveikatos technologijų kūrėjų asociacijos
  ir klinikinius ekspertus, turėtų galimybę

  klinikiniai ekspertai gali
  pateikti pastabas rengiant bendro klinikinio vertinimo ataskaitos ir ataskaitos santraukos projektus ir nustato

  ataskaitą per
  laikotarpį, per kurį jie gali pateikti pastabų

  nustato paskirtasis pogrupis
  .

Komisija visų suinteresuotųjų subjektų, su kuriais konsultuotasi, interesų deklaracijas paskelbia 27 straipsnyje nurodytoje IT platformoje. [94 pakeit.]

10.   Gavęs ir apsvarstęs visas pagal 7, 8 ir 9 dalis pateiktas pastabas vertintojas, padedant papildomam vertintojui, užbaigia bendro klinikinio vertinimo ataskaitos ir ataskaitos santraukos projektus ir pateikia šiuos projektus paskirtajam pogrupiui ir Komisijai

  Koordinavimo grupei
  pastaboms pateikti.
  Komisija visas pastabas, į kurias turi būti tinkamai atsakyta, skelbia 27 straipsnyje nurodytoje IT platformoje. [95 pakeit.]

11.   Vertintojas padedant papildomam vertintojui atsižvelgia į paskirtojo pogrupio ir Komisijos

  Koordinavimo grupės
  pastabas ir pateikia galutinius bendro klinikinio vertinimo ataskaitos ir ataskaitos santraukos projektus Koordinavimo grupei tvirtinti

  galutinai patvirtinti
  . [96 pakeit.]

12.   Koordinavimo grupė patvirtina galutines bendro klinikinio vertinimo ataskaitą ir ataskaitos santrauką, jei įmanoma, bendru sutarimu arba prireikus paprasta

  kvalifikuota
  valstybių narių balsų dauguma.

Skirtingos pozicijos ir pagrindai, kuriais jos grindžiami, įtraukiami į galutinę ataskaitą.

Galutinė ataskaita apima jautrumo analizę, jei esama vieno ar kelių iš šių elementų:

| a) | skirtingų nuomonių dėl tyrimų, kurių negalima įtraukti dėl didelio šališkumo; |
| --- | --- |

a)

skirtingų nuomonių dėl tyrimų, kurių negalima įtraukti dėl didelio šališkumo;

| b) | skirtingų pozicijų, jei tyrimai nebus įtraukti, nes jie neatspindi naujausios technologinės plėtros, arba |
| --- | --- |

b)

skirtingų pozicijų, jei tyrimai nebus įtraukti, nes jie neatspindi naujausios technologinės plėtros, arba

| c) | nesutarimų dėl nereikšmingumo ribų, susijusių su pacientams svarbiomis vertinamosiomis baigtimis, apibrėžties. |
| --- | --- |

c)

nesutarimų dėl nereikšmingumo ribų, susijusių su pacientams svarbiomis vertinamosiomis baigtimis, apibrėžties.

Vieno ar daugiau komparatorių ir pacientams svarbių vertinamųjų baigčių pasirinkimas turi būti medicininiu požiūriu pagrįstas ir patvirtintas dokumentais galutinėje ataskaitoje.

Galutinėje ataskaitoje taip pat pateikiami pagal 13 straipsnį atliktos bendros mokslinės konsultacijos rezultatai. Užbaigus bendrus klinikinius vertinimus, mokslinių konsultacijų ataskaitos skelbiamos viešai. [206 pakeit.]

13.   Vertintojas užtikrina visos komerciniu požiūriu neskelbtinos informacijos pašalinimą iš patvirtintų bendro klinikinio vertinimo ataskaitos

  , kad patvirtintoje bendro klinikinio vertinimo ataskaitoje
  ir ataskaitos santraukos

  santraukoje būtų pateikta vertinama klinikinė informacija, išdėstyta naudota metodika ir tyrimai. Vertintojas konsultuojasi su kūrėju dėl ataskaitos prieš ją paskelbiant. Kūrėjas turi per 10 darbo dienų pranešti vertintojui apie bet kokią informaciją, kurią jis laiko konfidencialia, ir pagrįsti, kodėl ji komerciniu požiūriu neskelbtina. Kraštutiniu atveju vertintojas ir papildomas vertintojas nusprendžia, ar kūrėjo prašymas išlaikyti konfidencialumą yra pagrįstas
  . [98 pakeit.]

14.   Koordinavimo grupė pateikia patvirtintas bendro klinikinio vertinimo ataskaitą ir ataskaitos santrauką sveikatos technologiją vertinti pateikusiam jos kūrėjui ir Komisijai
  , kuri jas įtraukia į IT platformą
  . [99 pakeit.]

14a.
     
  Gavęs patvirtintą bendro klinikinio vertinimo ataskaitą ir ataskaitos santrauką, sveikatos technologijų kūrėjas gali per septynias darbo dienas raštu pareikšti prieštaravimus Koordinavimo grupei ir Komisijai. Tokiu atveju kūrėjas pateikia išsamias savo prieštaravimų priežastis. Koordinavimo grupė per septynias darbo dienas įvertina prieštaravimus ir prireikus peržiūri ataskaitą.

Koordinavimo grupė patvirtina ir pateikia galutinę bendro klinikinio vertinimo ataskaitą, ataskaitos santrauką ir aiškinamąjį dokumentą, kuriame nurodo, kaip buvo išspręsti sveikatos technologijos kūrėjo ir Komisijos prieštaravimai. [100 pakeit.]

14b.
     
  Bendro klinikinio vertinimo ataskaita ir ataskaitos santrauka turi būti parengtos per ne trumpesnį kaip 80 dienų ir ne ilgesnį kaip 100 dienų laikotarpį, išskyrus atvejus, kai, atsižvelgiant į klinikinio poreikio mastą, reikia atitinkamai paspartinti arba pristabdyti šį procesą. [101 pakeit.]

14c.
     
  Kai sveikatos technologijų kūrėjas, nurodęs priežastis, atsiima paraišką dėl rinkodaros leidimo arba kai Europos vaistų agentūra sustabdo vertinimą, apie tai pranešama Koordinavimo grupei, kad ši nutrauktų bendro klinikinio vertinimo procedūrą. Komisija paraiškos atsiėmimo arba vertinimo nutraukimo priežastis paskelbia 27 straipsnyje nurodytoje IT platformoje. [102 pakeit.]

7 straipsnis

Įvertintų sveikatos technologijų sąrašas

1.   Jeigu Komisija mano, kad patvirtintos bendro klinikinio vertinimo ataskaita ir
  ataskaitos santrauka atitinka esminius ir procedūrinius šiame reglamente nustatytus reikalavimus, ji ne vėliau kaip per 30 dienas nuo patvirtintų ataskaitos ir ataskaitos santraukos, gavimo iš Koordinavimo grupės įtraukia sveikatos technologijos, kuri buvo patvirtintos ataskaitos ir
  patvirtintos
  ataskaitos santraukos objektas, pavadinimą,
  nepaisant to, ar ji buvo priimta, ar ne,
  į technologijų, kurių bendras klinikinis vertinimas atliktas, sąrašą (toliau – įvertintų sveikatos technologijų sąrašas arba sąrašas)
  ne vėliau kaip per 30 dienų nuo patvirtintos ataskaitos ir ataskaitos santraukos gavimo iš Koordinavimo grupės
  . [103 pakeit.]

2.   Jeigu per 30 dienų nuo patvirtintų bendro klinikinio vertinimo ataskaitos ir ataskaitos santraukos gavimo Komisija padaro išvadą, kad patvirtintos bendro klinikinio vertinimo ataskaita ir ataskaitos santrauka neatitinka šiame reglamente nustatytų esminių ir procedūrinių
  teisinių
  reikalavimų, ji informuoja Koordinavimo grupę apie tokių išvadų motyvus ir
  pagrįsdama
  paprašo ją persvarstyti ataskaitą ir ataskaitos santrauką

  įvertinimą
  . [104 pakeit.]

3.   Paskirtasis pogrupis apsvarsto 2 dalyje nurodytas išvadas ir paragina sveikatos technologijos kūrėją pateikti pastabas iki nurodyto termino. Paskirtasis pogrupis
  , prieš pateikdamas galutinę nuomonę,
  persvarsto bendro klinikinio vertinimo ataskaitą ir ataskaitos santrauką atsižvelgdamas į sveikatos technologijos kūrėjo

  Komisijos
  pateiktas pastabas. Vertintojas padedant papildomam vertintojui atitinkamai pakeičia bendro klinikinio vertinimo ataskaitą ir ataskaitos santrauką ir pateikia jas Koordinavimo grupei. Taikomos 6 straipsnio 12–14 dalys.

  , susijusias su procedūra. [105 pakeit.]

4.   Po pakeistų patvirtintų bendro klinikinio vertinimo ataskaitos ir ataskaitos santraukos pateikimo, jeigu Komisija mano, kad pakeistos patvirtintos bendro klinikinio vertinimo ataskaita ir ataskaitos santrauka atitinka šiame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus, ji įtraukia sveikatos technologijos, kuri buvo ataskaitos ir ataskaitos santraukos objektas, pavadinimą į įvertintų sveikatos technologijų sąrašą.
  [106 pakeit.]

5.   Jeigu Komisija padaro išvadą, kad pakeistos patvirtintos bendro klinikinio vertinimo ataskaita ir ataskaitos santrauka neatitinka šiame reglamente nustatytų esminių

  procedūrinių reikalavimų, vertinama sveikatos technologija įtraukiama į sąrašą kartu su vertinimo ataskaitos santrauka
  ir procedūrinių reikalavimų, ji atsisako įtraukti sveikatos technologijos pavadinimą į sąrašą

  Komisijos pateiktomis pastabomis
  ,
  ir visai tai skelbiama 27 straipsnyje nurodytoje IT platformoje
  . Komisija apie tai informuoja Koordinavimo grupę nurodydama neįtraukimo

  nepalankios ataskaitos
  priežastį. 8 straipsnyje nustatyti įpareigojimai susijusiai sveikatos technologijai netaikomi. Koordinavimo grupė informuoja apie tai sveikatos technologiją vertinti pateikusį jos kūrėją ir įtraukia šių ataskaitų suvestinę informaciją į savo metinę ataskaitą. [107 pakeit.]

6.   
  Dėl į įvertintų sveikatos technologijų sąrašą įtrauktų sveikatos technologijų
  Komisija
  27 straipsnyje nurodytoje IT platformoje
  paskelbia į įvertintų sveikatos technologijų sąrašą įtrauktų sveikatos technologijų patvirtintas bendro klinikinio vertinimo ataskaitą ir ataskaitos santrauką IT platformoje, nurodytoje 27 straipsnyje

  , taip pat visas suinteresuotųjų subjektų pastabas ir tarpines ataskaitas,
  ir ne vėliau kaip per 10 darbo dienų nuo jų įtraukimo į sąrašą jas pateikia sveikatos technologiją vertinti pateikusiam jos kūrėjui. [108 pakeit.]

8 straipsnis

Bendrų klinikinių vertinimų naudojimas valstybėse narėse

1.   
  Kalbant apie sveikatos technologijas, įtrauktas į įvertintų sveikatos technologijų sąrašą, arba technologijas, kurių atžvilgiu inicijuotas bendras klinikinis vertinimas,
  valstybės narės: [109 pakeit.]

| a) | neatlieka sveikatos technologijos, įtrauktos į įvertintų

  naudoja bendro klinikinio vertinimo ataskaitas atlikdamos savo
  sveikatos technologijų sąrašą arba kurios inicijuotas bendras klinikinis vertinimas, klinikinio vertinimo arba lygiaverčio vertinimo

  vertinimus valstybės narės lygmeniu
  ; [110 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

neatlieka sveikatos technologijos, įtrauktos į įvertintų

  naudoja bendro klinikinio vertinimo ataskaitas atlikdamos savo
  sveikatos technologijų sąrašą arba kurios inicijuotas bendras klinikinis vertinimas, klinikinio vertinimo arba lygiaverčio vertinimo

  vertinimus valstybės narės lygmeniu
  ; [110 pakeit.]

| b) | taiko bendrus klinikinius vertinimus atlikdamos sveikatos technologijų vertinimus

  pakartotinai neatlieka bendro klinikinio vertinimo
  valstybės narės lygmeniu. [111 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

taiko bendrus klinikinius vertinimus atlikdamos sveikatos technologijų vertinimus

  pakartotinai neatlieka bendro klinikinio vertinimo
  valstybės narės lygmeniu. [111 pakeit.]

1a.
     
  Pagal 1 dalies b punkte nustatytą reikalavimą valstybėms narėms arba regionams nedraudžiama atlikti susijusių technologijų pridėtinės klinikinės vertės vertinimų vykdant nacionalinius arba regioninius vertinimo procesus, kuriais galima atsižvelgti į papildomus klinikinius ir neklinikinius įrodymus, būdingus atitinkamai valstybei narei, kurie nebuvo įtraukti į bendrą klinikinį vertinimą, tačiau yra būtini atliekant bendrą sveikatos technologijos vertinimą arba vykdant kainodaros ir kompensavimo procesą.

Atliekant tokius papildomus vertinimus susijusią technologiją galima palyginti su komparatoriumi, kuris atitinka geriausią įrodymais pagrįstą sveikatos priežiūros standartą atitinkamoje valstybėje narėje ir kuris, nepaisant tos valstybės narės prašymo taikymo srities nustatymo etapu, nebuvo įtrauktas į bendrą klinikinį vertinimą. Taip pat galima įvertinti konkrečioje valstybėje narėje taikomą technologiją sveikatos priežiūros kontekste, remiantis jos klinikine praktika arba pasirinkta kompensavimo tvarka.

Bet kuri tokia priemonė turi būti pagrįsta, būtina ir proporcinga šiam tikslui pasiekti, neturi dubliuoti Sąjungos lygmeniu atliekamo darbo ir neturi nepagrįstai ilgam laikotarpiui pavėlinti pacientų prieigos prie tų technologijų.

Valstybės narės praneša Komisijai ir Koordinavimo grupei apie jų ketinimą papildyti klinikinį vertinimą ir sykiu pateikia to ketinimo pagrindimą. [112 pakeit.]

2.   Valstybės narės ne vėliau kaip per 30 dienų nuo bendro klinikinio vertinimo užbaigimo praneša Komisijai apie

  IT platformą, nurodytą 27 straipsnyje, perduoda informaciją apie tai, kaip atliekant
  sveikatos technologijos, kurios bendras klinikinis vertinimas atliktas, vertinimo išvadą. Prie to pranešimo pridedama informacija apie tai, kaip atliekant visuminį sveikatos technologijos vertinimą buvo taikomos bendro klinikinio vertinimo išvados.

  vertinimą valstybės narės lygmeniu buvo atsižvelgta į bendro klinikinio vertinimo ataskaitą, taip pat pateikia kitus klinikinius duomenis ir papildomus įrodymus, į kuriuos buvo atsižvelgta, kad
  Komisija padeda

  galėtų padėti
  valstybėms narėms keistis šia informacija per IT platformą, nurodytą 27 straipsnyje. [113 pakeit.]

9 straipsnis

Bendrų klinikinių vertinimų atnaujinimas

1.   Koordinavimo grupė atnaujina bendrus klinikinius vertinimus, jeigu:

| a) | Komisijos sprendimas suteikti vaisto rinkodaros leidimą, nurodytas 5 straipsnio 1 dalies a punkte, buvo su sąlyga, kad būtų įvykdyti papildomi reikalavimai po leidimo suteikimo; |
| --- | --- |

a)

Komisijos sprendimas suteikti vaisto rinkodaros leidimą, nurodytas 5 straipsnio 1 dalies a punkte, buvo su sąlyga, kad būtų įvykdyti papildomi reikalavimai po leidimo suteikimo;

| b) | pradinėje bendro klinikinio vertinimo ataskaitoje nurodytas būtinumas atnaujinti ataskaitą, kai
  per toje ataskaitoje nustatytą terminą
  bus gauta papildomų įrodymų tolesniam vertinimui atlikti; [114 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

pradinėje bendro klinikinio vertinimo ataskaitoje nurodytas būtinumas atnaujinti ataskaitą, kai
  per toje ataskaitoje nustatytą terminą
  bus gauta papildomų įrodymų tolesniam vertinimui atlikti; [114 pakeit.]

| ba) | valstybės narės arba sveikatos technologijų kūrėjo, manančio, kad esama naujų klinikinių įrodymų, prašymu; [115 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

valstybės narės arba sveikatos technologijų kūrėjo, manančio, kad esama naujų klinikinių įrodymų, prašymu; [115 pakeit.]

| bb) | praėjus penkeriems metams nuo vertinimo, esant naujų svarbių klinikinių įrodymų arba anksčiau, kai tik gaunama naujų įrodymų arba klinikinių duomenų. [116 pakeit.] |
| --- | --- |

bb)

praėjus penkeriems metams nuo vertinimo, esant naujų svarbių klinikinių įrodymų arba anksčiau, kai tik gaunama naujų įrodymų arba klinikinių duomenų. [116 pakeit.]

1a.
     
  Pirmos pastraipos a, b, ba ir bb punktuose nurodytais atvejais technologijos kūrėjas turi pateikti papildomą informaciją. Jeigu to nepadaroma, ankstesniam bendram vertinimui nustoja būti taikomas 8 straipsnis.

Toliau naudojama duomenų bazė „Evident“, kad būtų galima rinkti klinikinius įrodymus, gautus faktiškai taikant sveikatos technologiją, ir stebėti rezultatus sveikatos priežiūros srityje. [117 pakeit.]

2.   Koordinavimo grupė gali atnaujinti bendrus klinikinius vertinimus vieno ar kelių jos narių prašymu.

Bendrus klinikinius vertinimus prašoma atnaujinti, kai paskelbiama arba pateikiama naujos informacijos, kuri rengiant pradinę bendrą ataskaitą nebuvo prieinama. Paprašius atnaujinti bendrą klinikinio vertinimo ataskaitą, tai padaryti pasiūlęs narys gali bendrą klinikinį vertinimą atnaujinti ir pasiūlyti kitoms valstybėms narėms jį patvirtinti tarpusavio pripažinimu. Atnaujindama bendrą klinikinio vertinimo ataskaitą, valstybė narė taiko Koordinavimo grupės nustatytus metodus ir standartus.

Jei valstybės narės nepritaria atnaujinimui, klausimas perduodamas spręsti Koordinavimo grupei. Koordinavimo grupė nusprendžia, ar atlikti atnaujinimą remiantis šia nauja informacija.

Kai atnaujinimas patvirtinamas tarpusavio pripažinimu arba Koordinavimo grupei priėmus sprendimą, bendra klinikinio vertinimo ataskaita laikoma atnaujinta. [118 pakeit.]

3.   Atnaujinimas vykdomas laikantis procedūrinių taisyklių, nustatytų pagal 11 straipsnio 1 dalies d punktą.

10 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl bendrų klinikinių vertinimų

33 straipsnio 1 dalyje nurodytu pereinamuoju laikotarpiu:

| a) | Koordinavimo grupė:






  i) | nustato planuojamą metinį bendrų klinikinių vertinimų skaičių remdamasi dalyvaujančių valstybių narių skaičiumi ir turimais tam skirtais ištekliais; |
| --- | --- | --- |

a)

Koordinavimo grupė:

i)

nustato planuojamą metinį bendrų klinikinių vertinimų skaičių remdamasi dalyvaujančių valstybių narių skaičiumi ir turimais tam skirtais ištekliais;

| ii) | atrenka vaistus, nurodytus 5 straipsnio 1 dalies a punkte, bendram klinikiniam vertinimui, remdamasi 5 straipsnio 2 dalyje nurodytais atrankos kriterijais. |
| --- | --- |

ii)

atrenka vaistus, nurodytus 5 straipsnio 1 dalies a punkte, bendram klinikiniam vertinimui, remdamasi 5 straipsnio 2 dalyje nurodytais atrankos kriterijais.

| b) | Koordinavimo grupės nariai iš bendrajame klinikiniame vertinime nedalyvaujančių valstybių narių neturi:






  i) | būti paskirti vertintojais ar papildomais vertintojais; |
| --- | --- | --- |

b)

Koordinavimo grupės nariai iš bendrajame klinikiniame vertinime nedalyvaujančių valstybių narių neturi:

i)

būti paskirti vertintojais ar papildomais vertintojais;

| ii) | teikti pastabų bendro klinikinio vertinimo ataskaitų ir ataskaitų santraukų projektams; |
| --- | --- |

ii)

teikti pastabų bendro klinikinio vertinimo ataskaitų ir ataskaitų santraukų projektams;

| iii) | dalyvauti galutinių bendro klinikinio vertinimo ataskaitų ir ataskaitų santraukų patvirtinimo procese; |
| --- | --- |

iii)

dalyvauti galutinių bendro klinikinio vertinimo ataskaitų ir ataskaitų santraukų patvirtinimo procese;

| iv) | dalyvauti bendrų klinikinių vertinimų metinių darbo programų dalių rengimo ir patvirtinimo procese; |
| --- | --- |

iv)

dalyvauti bendrų klinikinių vertinimų metinių darbo programų dalių rengimo ir patvirtinimo procese;

| v) | laikytis 8 straipsnyje nustatytų pareigų dėl sveikatos technologijų, kurių bendras klinikinis vertinimas atliktas. |
| --- | --- |

v)

laikytis 8 straipsnyje nustatytų pareigų dėl sveikatos technologijų, kurių bendras klinikinis vertinimas atliktas.

11 straipsnis

Bendrų klinikinių vertinimų išsamių procedūrinių taisyklių priėmimas

1.   Komisija
  , laikydamasi šio reglamento,
  įgyvendinimo aktais parengia procedūrines taisykles dėl: [119 pakeit.]

| a) | sveikatos technologijų kūrėjų teikiamos informacijos, duomenų ir įrodymų;
  [120 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

sveikatos technologijų kūrėjų teikiamos informacijos, duomenų ir įrodymų;
  [120 pakeit.]

| b) | vertintojų ir papildomų vertintojų paskyrimo; |
| --- | --- |

b)

vertintojų ir papildomų vertintojų paskyrimo;

| c) | išsamių procedūros etapų ir jų tvarkaraščio bei bendrų klinikinių vertinimų bendros trukmės nustatymo; [121 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

išsamių procedūros etapų ir jų tvarkaraščio bei bendrų klinikinių vertinimų bendros trukmės nustatymo; [121 pakeit.]

| d) | bendrų klinikinių vertinimų atnaujinimo; |
| --- | --- |

d)

bendrų klinikinių vertinimų atnaujinimo;

| e) | bendradarbiavimo su Europos vaistų agentūra vaistų bendrų klinikinių vertinimų rengimo ir atnaujinimo klausimais; |
| --- | --- |

e)

bendradarbiavimo su Europos vaistų agentūra vaistų bendrų klinikinių vertinimų rengimo ir atnaujinimo klausimais;

| f) | bendradarbiavimo su paskelbtosiomis įstaigomis ir ekspertų grupėmis medicinos priemonių bendrų klinikinių vertinimų rengimo ir atnaujinimo klausimais. [122 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

bendradarbiavimo su paskelbtosiomis įstaigomis ir ekspertų grupėmis medicinos priemonių bendrų klinikinių vertinimų rengimo ir atnaujinimo klausimais. [122 pakeit.]

2.   Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 30 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

2 SKIRSNIS

2 SKIRSNIS

BENDROS MOKSLINĖS KONSULTACIJOS

BENDROS MOKSLINĖS KONSULTACIJOS

12 straipsnis

Prašymai dėl bendrų mokslinių konsultacijų

1.   Sveikatos technologijos kūrėjai gali prašyti Koordinavimo grupės bendrų mokslinių konsultacijų, kad galėtų gauti mokslinių rekomendacijų dėl įrodymų

  klinikinių aspektų, kuriais remiantis galima geriau parengti mokslinius tyrimus
  ir duomenų, kurių gali būti reikalaujama bendro klinikinio vertinimo

  atlikti tyrimą
  ,
  siekiant gauti kuo geresnius mokslinius įrodymus, padidinti nuspėjamumą, suderinti tyrimo prioritetus ir padidinti jo kokybę bei veiksmingumą, siekiant gauti geriausių įrodymų
  . [123 pakeit.]

Vaistų sveikatos technologijos kūrėjai gali prašyti, kad bendros mokslinės konsultacijos vyktų lygiagrečiai su Europos vaistų agentūros mokslinių rekomendacijų gavimo procesu pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 57 straipsnio 1 dalies n punktą. Tokiu atveju jie turi pateikti prašymą tuo metu, kai pateikia prašymą dėl mokslinės rekomendacijos Europos vaistų agentūrai.

2.   Svarstydama prašymą dėl bendros mokslinės konsultacijos Koordinavimo grupė atsižvelgia į tokius kriterijus:

| a) | tikimybę, kad bus atliekamas kuriamos sveikatos technologijos bendras klinikinis vertinimas pagal 5 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

a)

tikimybę, kad bus atliekamas kuriamos sveikatos technologijos bendras klinikinis vertinimas pagal 5 straipsnio 1 dalį;

| b) | nepatenkintą medicinos poreikį; |
| --- | --- |

b)

nepatenkintą medicinos poreikį;

| c) | galimą poveikį pacientams, visuomenės sveikatai ar sveikatos priežiūros sistemoms; |
| --- | --- |

c)

galimą poveikį pacientams, visuomenės sveikatai ar sveikatos priežiūros sistemoms;

| d) | reikšmingą tarpvalstybinį pobūdį; |
| --- | --- |

d)

reikšmingą tarpvalstybinį pobūdį;

| e) | didelę Sąjungos masto pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

e)

didelę Sąjungos masto pridėtinę vertę;

| f) | turimus išteklius; |
| --- | --- |

f)

turimus išteklius;

| fa) | Sąjungos klinikinius tyrimo prioritetus; [124 pakeit.] |
| --- | --- |

fa)

Sąjungos klinikinius tyrimo prioritetus; [124 pakeit.]

3.   Koordinavimo grupė per 15 dienų nuo prašymo gavimo informuoja prašymą pateikusį sveikatos technologijos kūrėją apie tai, ar ji organizuos bendrą mokslinę konsultaciją, ar jos neorganizuos. Jeigu Koordinavimo grupė atsisako tenkinti prašymą, ji apie tai informuoja sveikatos technologijos kūrėją ir paaiškina priežastis atsižvelgdama į 2 dalyje nustatytus kriterijus.

Bendros mokslinės konsultacijos neturi įtakos bendro technologinio vertinimo objektyvumui ir nepriklausomumui ar jo rezultatams ar išvadoms. Šiam vertinimui atlikti pagal 13 straipsnio 3 dalį paskirti vertintojas ir papildomas vertintojas negali būti tie patys asmenys kaip vertintojas ir papildomas vertintojas, kurie pagal 6 straipsnio 3 dalį yra paskirti bendram technologiniam vertinimui atlikti.

Informacija apie konsultacijų tikslą ir jų turinio santrauka skelbiami 27 straipsnyje nurodytoje IT platformoje. [125 pakeit.]

13 straipsnis

Bendrų mokslinių konsultacijų ataskaitų rengimas

  procedūra [126 pakeit.]

1.   Gavusi prašymą dėl bendros mokslinės konsultacijos pagal 12 straipsnį ir remdamasi metine darbo programa Koordinavimo grupė paskiria pogrupį bendros mokslinės konsultacijos ataskaitos rengimui prižiūrėti Koordinavimo grupės vardu.

Bendros mokslinės konsultacijos ataskaita rengiama pagal šio straipsnio reikalavimus ir pagal 16 ir 17 straipsniuose nustatytas procedūrines taisykles

  procedūrą
  ir dokumentų reikalavimus

  dokumentus, parengtus remiantis 16 ir 17 straipsniais
  . [127 pakeit.]

2.   Paskirtasis pogrupis turi prašyti sveikatos technologijos kūrėjo pateikti
  turimus naujausius
  dokumentus, į kuriuos būtų įtraukti
  visi

  informacija

  informacijos apdorojimo etapai
  , duomenys ir įrodymai

  tyrimai
  , būtini

  reikalingi
  bendrai mokslinei konsultacijai
  , pvz., turimi duomenys iš visų bandymų ir visų tyrimų, kuriuose buvo taikyta technologija
  .
  Retųjų vaistų atveju gali būti parengta specialiai jiems pritaikyta klinikinio vertinimo procedūra turint omenyje nedidelį klinikiniuose tyrimuose dalyvaujančių pacientų skaičių ir (arba) tai, kad nėra komparatoriaus. Atlikus bendrus klinikinius vertinimus visa gauta informacija skelbiama viešai.

Paskirtasis pogrupis ir atitinkamas sveikatos technologijos kūrėjas surengia bendrą posėdį, kuriame svarstoma pirmoje pastraipoje apibrėžta informacija. [128 pakeit.]

3.   Paskirtasis pogrupis paskiria iš savo narių vertintoją ir papildomą vertintoją, atsakingus už bendros mokslinės konsultacijos vykdymą
  , kurie nėra tie patys asmenys, paskirti vertintoju ir papildomu vertintoju pagal 6 straipsnio 3 dalį
  . Juos paskiriant atsižvelgiama į vertinimui atlikti būtiną mokslinę ekspertinę patirtį. [129 pakeit.]

4.   Vertintojas padedant papildomam vertintojui parengia bendros mokslinės konsultacijos ataskaitos projektą.

5.   Jeigu bet kuriuo bendros mokslinės konsultacijos ataskaitos rengimo etapu vertintojas mano, kad ataskaitai baigti reikia iš sveikatos technologijos kūrėjo gauti papildomų įrodymų, jis gali prašyti paskirtojo pogrupio sustabdyti ataskaitos rengimą ir prašyti sveikatos technologijos kūrėjo pateikti papildomų įrodymų. Pasikonsultavus su sveikatos technologijos kūrėju dėl laiko, reikalingo būtiniems papildomiems įrodymams pateikti, vertintojo prašyme nurodomas darbo dienų skaičius, kuriam ataskaitos rengimas sustabdomas.

6.   Rengiant bendros mokslinės konsultacijos ataskaitos projektą paskirtojo pogrupio nariai pateikia savo pastabas.

7.   Vertintojas pateikia bendros mokslinės konsultacijos ataskaitos projektą prašymą pateikusiam

  ir siunčia jį
  sveikatos technologijos kūrėjui ir

  , kad šis pateiktų pastabų, taip pat
  nustato laikotarpį jo

  toms
  pastaboms pateikti. [130 pakeit.]

8.   Paskirtasis pogrupis užtikrina, kad suinteresuotieji subjektai, įskaitant pacientus

  Sveikatos technologijos kūrėjas
  ,
  pacientai, sveikatos priežiūros specialistai
  ir klinikinius ekspertus, turėtų galimybę

  klinikiniai ekspertai gali
  pateikti pastabas rengiant bendros mokslinės konsultacijos ataskaitos projektą ir nustato laikotarpį,

  pastabų
  per kurį jie gali pateikti pastabų

  bendras mokslines konsultacijas
  . [131 pakeit.]

9.   Gavęs ir apsvarstęs visas

  visą
  pagal
  2,
  6, 7 ir 8 dalis pateiktas

  pateiktą informaciją ir
  pastabas vertintojas, padedant papildomam vertintojui, užbaigia bendros mokslinės konsultacijos ataskaitos projektą ir pateikia projektą paskirtajam pogrupiui pastaboms.
  Užbaigus bendrą klinikinį vertinimą visos pastabos ir laiku pateikti atsakymai skelbiami viešai 27 straipsnyje nurodytoje IT platformoje. Į paskelbtas pastabas įtraukiamos suinteresuotųjų subjektų pastabos ir parodomos skirtingos pogrupio narių nuomonės vykstant procedūrai. [132 pakeit.]

10.   Jeigu bendra mokslinė konsultacija vyksta lygiagrečiai su Europos vaistų agentūros teikiama moksline rekomendacija, vertintojas siekia koordinuoti veiksmus su Agentūra bendros mokslinės konsultacijos ir mokslinės rekomendacijos išvadų nuoseklumo požiūriu

  tvarkaraštį
  . [133 pakeit.]

11.   Vertintojas padedant papildomam vertintojui atsižvelgia į paskirtojo pogrupio pastabas ir pateikia galutinį bendros mokslinės konsultacijos ataskaitos projektą Koordinavimo grupei.

12.   Koordinavimo grupė ne vėliau kaip per 100 dienų nuo 4 dalyje nurodyto ataskaitos rengimo pradžios patvirtina galutinę bendros mokslinės konsultacijos ataskaitą, jeigu įmanoma, bendru sutarimu arba prireikus paprasta

  kvalifikuota
  valstybių narių balsų dauguma. [134 pakeit.]

14 straipsnis

Bendrų mokslinių konsultacijų ataskaitos

1.   Koordinavimo grupė ne vėliau kaip per 10 dienų nuo patvirtinimo perduoda patvirtintą bendros mokslinės konsultacijos ataskaitą prašymą pateikusiam sveikatos technologijos kūrėjui.

2.   Koordinavimo grupė į savo metines ataskaitas ir į 27 straipsnyje nurodytą IT platformą įtraukia nuasmenintą suvestinę informaciją apie bendras mokslines konsultacijas.
  Ta informacija naudojamasi teikiant konsultacijas ir pastabas.

Užbaigus bendrus klinikinius vertinimus, mokslinių konsultacijų ataskaitos skelbiamos viešai. [135 pakeit.]

3.   Valstybės narės neorganizuoja mokslinių arba lygiaverčių konsultacijų dėl
  5 straipsnyje nurodytos
  sveikatos technologijos, dėl kurios buvo inicijuotos

  inicijuota
  bendra mokslinė konsultacija, o prašymo dėl konsultacijų turinys yra toks pat

  nebent nebūtų atsižvelgta į papildomus klinikinius duomenis ir įrodymus, o tie duomenys ir įrodymai būtų laikomi būtinais. Tokios nacionalinės mokslinės konsultacijos perduodamos Komisijai, kad ši jas paskelbtų 27 straipsnyje nurodytoje IT platformoje
  . [136 pakeit.]

15 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl bendrų mokslinių konsultacijų

33 straipsnio 1 dalyje nurodytu pereinamuoju laikotarpiu:

| a) | Koordinavimo grupė nustato planuojamą metinį bendrų mokslinių konsultacijų skaičių remdamasi dalyvaujančių valstybių narių skaičiumi ir turimais tam skirtais ištekliais; |
| --- | --- |

a)

Koordinavimo grupė nustato planuojamą metinį bendrų mokslinių konsultacijų skaičių remdamasi dalyvaujančių valstybių narių skaičiumi ir turimais tam skirtais ištekliais;

| b) | Koordinavimo grupės nariai iš bendrose mokslinėse konsultacijose nedalyvaujančių valstybių narių neturi:






  i) | būti paskirti vertintojais ar papildomais vertintojais; |
| --- | --- | --- |

b)

Koordinavimo grupės nariai iš bendrose mokslinėse konsultacijose nedalyvaujančių valstybių narių neturi:

i)

būti paskirti vertintojais ar papildomais vertintojais;

| ii) | teikti pastabų dėl bendrų mokslinių konsultacijų ataskaitų projektų; |
| --- | --- |

ii)

teikti pastabų dėl bendrų mokslinių konsultacijų ataskaitų projektų;

| iii) | dalyvauti galutinių bendrų mokslinių konsultacijų ataskaitų patvirtinimo procese; |
| --- | --- |

iii)

dalyvauti galutinių bendrų mokslinių konsultacijų ataskaitų patvirtinimo procese;

| iv) | dalyvauti metinių darbo programų dalių dėl bendrų mokslinių konsultacijų rengimo ir patvirtinimo procese. |
| --- | --- |

iv)

dalyvauti metinių darbo programų dalių dėl bendrų mokslinių konsultacijų rengimo ir patvirtinimo procese.

16 straipsnis

Bendrų mokslinių konsultacijų procedūrinių taisyklių priėmimas

1.   Komisija įgyvendinimo aktais parengia procedūrines taisykles dėl:

| a) | sveikatos technologijų kūrėjų prašymų pateikimo ir jų įtraukimo į bendrų mokslinių konsultacijų ataskaitų rengimą; [137 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

sveikatos technologijų kūrėjų prašymų pateikimo ir jų įtraukimo į bendrų mokslinių konsultacijų ataskaitų rengimą; [137 pakeit.]

| b) | vertintojų ir papildomų vertintojų paskyrimo; |
| --- | --- |

b)

vertintojų ir papildomų vertintojų paskyrimo;

| c) | išsamių procedūros etapų ir jų tvarkaraščio; |
| --- | --- |

c)

išsamių procedūros etapų ir jų tvarkaraščio;

| d) | konsultacijų su pacientais, klinikiniais ekspertais ir kitais tinkamais suinteresuotaisiais asmenimis

  pacientų, sveikatos priežiūros specialistų
  ,
  pacientų asociacijų, socialinių partnerių, nevyriausybinių organizacijų, klinikinių ekspertų ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų pastabų teikimo
  ; [138 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

konsultacijų su pacientais, klinikiniais ekspertais ir kitais tinkamais suinteresuotaisiais asmenimis

  pacientų, sveikatos priežiūros specialistų
  ,
  pacientų asociacijų, socialinių partnerių, nevyriausybinių organizacijų, klinikinių ekspertų ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų pastabų teikimo
  ; [138 pakeit.]

| e) | bendradarbiavimo su Europos vaistų agentūra dėl bendrų mokslinių konsultacijų dėl vaistų, kai sveikatos technologijos kūrėjas prašo konsultacijas vykdyti lygiagrečiai su Agentūros mokslinių rekomendacijų teikimo procesu; |
| --- | --- |

e)

bendradarbiavimo su Europos vaistų agentūra dėl bendrų mokslinių konsultacijų dėl vaistų, kai sveikatos technologijos kūrėjas prašo konsultacijas vykdyti lygiagrečiai su Agentūros mokslinių rekomendacijų teikimo procesu;

| f) | bendradarbiavimo su ekspertų grupėmis, nurodytomis Reglamento (ES) 2017/745 106 straipsnio 1 dalyje dėl bendrų mokslinių konsultacijų dėl medicinos priemonių. |
| --- | --- |

f)

bendradarbiavimo su ekspertų grupėmis, nurodytomis Reglamento (ES) 2017/745 106 straipsnio 1 dalyje dėl bendrų mokslinių konsultacijų dėl medicinos priemonių.

2.   Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 30 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

17 straipsnis

Suinteresuotųjų subjektų atrankos bendroms mokslinėms konsultacijoms dokumentai ir taisyklės

Komisijai pagal 31 straipsnį

  30 ir 32 straipsnius
  suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius

  įgyvendinimo
  aktus dėl: [139 pakeit.]

| a) | toliau nurodytų dokumentų turinio

  procedūrų
  : [140 pakeit.]







  i) | sveikatos technologijos kūrėjų prašymų dėl bendrų mokslinių konsultacijų; |
| --- | --- | --- |

a)

toliau nurodytų dokumentų turinio

  procedūrų
  : [140 pakeit.]

i)

sveikatos technologijos kūrėjų prašymų dėl bendrų mokslinių konsultacijų;

| ii) | informacijos, duomenų ir įrodymų rinkinių, kuriuos turi pateikti sveikatos technologijos kūrėjai, dalyvaujantys bendrose mokslinėse konsultacijose; |
| --- | --- |

ii)

informacijos, duomenų ir įrodymų rinkinių, kuriuos turi pateikti sveikatos technologijos kūrėjai, dalyvaujantys bendrose mokslinėse konsultacijose;

| iii) | bendrų mokslinių konsultacijų ataskaitų; |
| --- | --- |

iii)

bendrų mokslinių konsultacijų ataskaitų;

| iiia) | suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo šio skirsnio tikslais, įskaitant taisykles dėl interesų konfliktų. Visų suinteresuotųjų subjektų ir ekspertų interesų deklaracijos skelbiamos viešai. Interesų konfliktą turintys suinteresuotieji subjektai ir ekspertai procese nedalyvauja. [141 pakeit.] |
| --- | --- |

iiia)

suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo šio skirsnio tikslais, įskaitant taisykles dėl interesų konfliktų. Visų suinteresuotųjų subjektų ir ekspertų interesų deklaracijos skelbiamos viešai. Interesų konfliktą turintys suinteresuotieji subjektai ir ekspertai procese nedalyvauja. [141 pakeit.]

| b) | suinteresuotųjų subjektų, su kuriais turi būti konsultuojamasi šio skirsnio tikslais, nustatymo taisyklių. [142 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

suinteresuotųjų subjektų, su kuriais turi būti konsultuojamasi šio skirsnio tikslais, nustatymo taisyklių. [142 pakeit.]

3 SKIRSNIS

3 SKIRSNIS

ATSIRANDANČIOS SVEIKATOS TECHNOLOGIJOS

ATSIRANDANČIOS SVEIKATOS TECHNOLOGIJOS

18 straipsnis

Atsirandančių sveikatos technologijų nustatymas

1.   Koordinavimo grupė kasmet parengia studiją dėl atsirandančių sveikatos technologijų, kurios gali turėti didelį poveikį pacientams, visuomenės sveikatai ar sveikatos priežiūros sistemoms.

2.   Rengdama šią studiją Koordinavimo grupė konsultuojasi su:

| a) | sveikatos technologijos kūrėjais; |
| --- | --- |

a)

sveikatos technologijos kūrėjais;

| b) | pacientų
  ir vartotojų
  organizacijomis
  bei sveikatos priežiūros specialistais per savo kasmetinius susirinkimus
  ; [143 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

pacientų
  ir vartotojų
  organizacijomis
  bei sveikatos priežiūros specialistais per savo kasmetinius susirinkimus
  ; [143 pakeit.]

| c) | klinikiniais ekspertais; |
| --- | --- |

c)

klinikiniais ekspertais;

| d) | Europos vaistų agentūra, įskaitant išankstinį pranešimą apie vaistus prieš pateikiant paraiškas dėl rinkodaros leidimų; |
| --- | --- |

d)

Europos vaistų agentūra, įskaitant išankstinį pranešimą apie vaistus prieš pateikiant paraiškas dėl rinkodaros leidimų;

| e) | Medicinos priemonių koordinavimo grupe, sudaryta pagal Reglamento (ES) 2017/745 103 straipsnį. |
| --- | --- |

e)

Medicinos priemonių koordinavimo grupe, sudaryta pagal Reglamento (ES) 2017/745 103 straipsnį.

2a.
     
  Rengdama tyrimą Koordinavimo grupė užtikrina, kad sveikatos technologijos kūrėjo pateikta konfidenciali verslo informacija būtų tinkamai apsaugota. Tuo tikslu Koordinavimo grupė suteikia sveikatos technologijos kūrėjui galimybę pateikti pastabų dėl tyrimo turinio ir deramai į tas pastabas atsižvelgia. [144 pakeit.]

3.   Studijos išvados apibendrinamos Koordinavimo grupės metinė ataskaitoje. Į jas atsižvelgiama rengiant grupės metines darbo programas.

4 SKIRSNIS

4 SKIRSNIS

SAVANORIŠKAS BENDRADARBIAVIMAS SVEIKATOS PRIEŽIŪROS TECHNOLOGIJŲ VERTINIMO SRITYJE

SAVANORIŠKAS BENDRADARBIAVIMAS SVEIKATOS PRIEŽIŪROS TECHNOLOGIJŲ VERTINIMO SRITYJE

19 straipsnis

Savanoriškas bendradarbiavimas

1.   Komisija palaiko
  bet kokį tolesnį
  valstybių narių bendradarbiavimą ir jų keitimąsi moksline informacija dėl
  šių klausimų
  : [145 pakeit.]

| a) | neklinikinių sveikatos technologijų vertinimo; |
| --- | --- |

a)

neklinikinių sveikatos technologijų vertinimo;

| b) | medicinos priemonių bendradarbiaujamųjų vertinimų; |
| --- | --- |

b)

medicinos priemonių bendradarbiaujamųjų vertinimų;

| c) | kitų sveikatos technologijų nei vaistai ar medicinos priemonės vertinimų; |
| --- | --- |

c)

kitų sveikatos technologijų nei vaistai ar medicinos priemonės vertinimų;

| d) | papildomų įrodymų, būtinų norint padėti atlikti sveikatos technologijos vertinimus, teikimo; |
| --- | --- |

d)

papildomų įrodymų, būtinų norint padėti atlikti sveikatos technologijos vertinimus, teikimo;

| da) | valstybių narių atliekamų vaistų ir medicinos priemonių klinikinių vertinimų; [146 pakeit.] |
| --- | --- |

da)

valstybių narių atliekamų vaistų ir medicinos priemonių klinikinių vertinimų; [146 pakeit.]

| db) | klinikinėje praktikoje naudojamų vilties vaistinių preparatų, siekiant pagerinti jų įrodymus ir šiuo tikslu parengti registrą; [147 pakeit.] |
| --- | --- |

db)

klinikinėje praktikoje naudojamų vilties vaistinių preparatų, siekiant pagerinti jų įrodymus ir šiuo tikslu parengti registrą; [147 pakeit.]

| dc) | moksliniais įrodymais pagrįstų gerosios praktikos gairių parengimo; [148 pakeit.] |
| --- | --- |

dc)

moksliniais įrodymais pagrįstų gerosios praktikos gairių parengimo; [148 pakeit.]

| dd) | investicijų į pasenusias technologijas atsisakymo; [149 pakeit.] |
| --- | --- |

dd)

investicijų į pasenusias technologijas atsisakymo; [149 pakeit.]

| de) | taisyklių, susijusių su klinikinių įrodymų rinkimu ir stebėsena, griežtinimo. [150 pakeit.] |
| --- | --- |

de)

taisyklių, susijusių su klinikinių įrodymų rinkimu ir stebėsena, griežtinimo. [150 pakeit.]

2.   Siekiant padėti 1 dalyje nurodytam bendradarbiavimui naudojama Koordinavimo grupė.

3.   1 dalies b
  , c, db
  ir c

  de
  punktuose nurodytas bendradarbiavimas gali būti atliekamas taikant procedūrines taisykles, nustatytas pagal 11 straipsnį, ir bendras taisykles, nustatytas pagal 22 ir 23 straipsnius. [151 pakeit.]

4.   1 dalyje nurodytas bendradarbiavimas įtraukiamas į Koordinavimo grupės metines darbo programas, o bendradarbiavimo rezultatai įtraukiami į jos metines ataskaitas ir 27 straipsnyje nurodytą IT platformą.

III skyrius

III skyrius

Klinikinių vertinimų taisyklės

Klinikinių vertinimų taisyklės

20 straipsnis

Suderintos klinikinių vertinimų taisyklės

1.   Bendros procedūrinės taisyklės ir metodikos, nustatytos pagal 22 straipsnį, ir reikalavimai, nustatyti pagal 23 straipsnį, taikomi:

| a) | bendriems klinikiniams vertinimams, atliekamiems pagal II skyrių. |
| --- | --- |

a)

bendriems klinikiniams vertinimams, atliekamiems pagal II skyrių.

| b) | vaistų ir medicinos priemonių klinikiniams vertinimams, atliekamiems valstybių narių.
  [152 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

vaistų ir medicinos priemonių klinikiniams vertinimams, atliekamiems valstybių narių.
  [152 pakeit.]

1a.
     
  Kai aktualu ir tinkama, valstybės narės skatinamos taikyti taisykles, susijusias su bendra procedūra ir metodika, kurios pateiktos šiame reglamente, kai atlieka vaistų ir medicinos prietaisų, nepatenkančių į šio reglamento taikymo sritį, nacionalinio lygmens klinikinius vertinimus. [153 pakeit.]

21 straipsnis

Klinikinių vertinimų ataskaitos

1.   Jeigu klinikinį vertinimą atlieka valstybė narė, ta valstybė narė ne vėliau kaip per 30 darbo dienų po sveikatos technologijos vertinimo užbaigimo pateikia Komisijai klinikinio vertinimo ataskaitą ir ataskaitos santrauką.

2.   Komisija paskelbia 1 dalyje nurodytas ataskaitų santraukas IT platformoje, nurodytoje 27 straipsnyje, ir per tą IT platformą suteikia kitoms valstybėms narėms prieigą prie klinikinių vertinimų ataskaitų.

22 straipsnis

Bendros procedūrinės taisyklės ir metodika

1.   Komisija

  Atsižvelgdama į jau dabar vykdant EUnetHTA bendruosius veiksmus atliekamo darbo rezultatus ir pasikonsultavusi su visais suinteresuotaisiais subjektais, Komisija
  priima įgyvendinimo aktus dėl: [154 pakeit.]

| a) | procedūrinių taisyklių, skirtų:






  i) | užtikrinti, kad sveikatos technologijų institucijos ir įstaigos

  Koordinavimo grupės nariai
  atliktų klinikinius vertinimus nepriklausomai ir skaidriai, nesukeliant interesų konfliktų
  ir laikantis 3 straipsnio 6 ir 7 dalių
  ; [155 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

a)

procedūrinių taisyklių, skirtų:

i)

užtikrinti, kad sveikatos technologijų institucijos ir įstaigos

  Koordinavimo grupės nariai
  atliktų klinikinius vertinimus nepriklausomai ir skaidriai, nesukeliant interesų konfliktų
  ir laikantis 3 straipsnio 6 ir 7 dalių
  ; [155 pakeit.]

| ii) | sveikatos technologijų įstaigų ir sveikatos technologijų kūrėjų sąveikos atliekant klinikinį vertinimą mechanizmams
  , atsižvelgiant į tai, kas nustatyta ankstesniuose straipsniuose
  ; [156 pakeit.] |
| --- | --- |

ii)

sveikatos technologijų įstaigų ir sveikatos technologijų kūrėjų sąveikos atliekant klinikinį vertinimą mechanizmams
  , atsižvelgiant į tai, kas nustatyta ankstesniuose straipsniuose
  ; [156 pakeit.]

| iii) | konsultacijoms su pacientais

  pacientų, sveikatos priežiūros profesionalų
  ,
  vartotojų organizacijų, klinikinių ekspertų ir kitų
  klinikiniais ekspertais

  vertinimais suinteresuotų subjektų pastaboms
  ir kitais tinkamais suinteresuotaisiais subjektais

  tinkamai pagrįstiems prieštaravimams, atsižvelgiant į tai, kas nustatyta ankstesniuose straipsniuose
  ; [157 pakeit.] |
| --- | --- |

iii)

konsultacijoms su pacientais

  pacientų, sveikatos priežiūros profesionalų
  ,
  vartotojų organizacijų, klinikinių ekspertų ir kitų
  klinikiniais ekspertais

  vertinimais suinteresuotų subjektų pastaboms
  ir kitais tinkamais suinteresuotaisiais subjektais

  tinkamai pagrįstiems prieštaravimams, atsižvelgiant į tai, kas nustatyta ankstesniuose straipsniuose
  ; [157 pakeit.]

| iiia) | galimų interesų konfliktų sprendimui; [158 pakeit.] |
| --- | --- |

iiia)

galimų interesų konfliktų sprendimui; [158 pakeit.]

| iiib) | užtikrinti, kad medicinos prietaisų vertinimas galėtų būti atliktas tinkamu metu po jų teikimo rinkai, kad būtų galima naudoti klinikinio veiksmingumo duomenis, įskaitant praktinius duomenis. Tinkamas laikas nustatomas bendradarbiaujant su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. [159 pakeit.] |
| --- | --- |

iiib)

užtikrinti, kad medicinos prietaisų vertinimas galėtų būti atliktas tinkamu metu po jų teikimo rinkai, kad būtų galima naudoti klinikinio veiksmingumo duomenis, įskaitant praktinius duomenis. Tinkamas laikas nustatomas bendradarbiaujant su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. [159 pakeit.]

| b) | metodikų, naudojamų klinikinių vertinimų turiniui ir planui formuoti

  baudų mechanizmo
  ,
  kai technologijų kūrėjas nevykdo reikalavimų suteikti turimą informaciją, kad būtų užtikrinta proceso kokybė
  . [160 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

metodikų, naudojamų klinikinių vertinimų turiniui ir planui formuoti

  baudų mechanizmo
  ,
  kai technologijų kūrėjas nevykdo reikalavimų suteikti turimą informaciją, kad būtų užtikrinta proceso kokybė
  . [160 pakeit.]

1a.
     
  Per [šešis mėnesius] nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Koordinavimo grupė parengia įgyvendinimo reglamento projektą dėl metodikos, naudojamos atliekant bendrus vertinimus ir konsultacijas, ir nustato šių vertinimų ir konsultacijų turinį. Metodika rengiama remiantis dabartinėmis EUnetHTA metodinėmis gairėmis ir įrodymų pateikimo šablonais. Bet kuriuo atveju metodika atitinka šiuos kriterijus:

| a) | metodika yra pagrįsta aukštais kokybės standartais ir geriausiais esamais moksliniais įrodymais, gautais, jei tai praktiškai įmanoma ir etiškai pagrįsta, pirmiausia atliekant randomizuotus, dvigubai aklus klinikinius tyrimus, metaanalizę ir sistemines peržiūras; |
| --- | --- |

a)

metodika yra pagrįsta aukštais kokybės standartais ir geriausiais esamais moksliniais įrodymais, gautais, jei tai praktiškai įmanoma ir etiškai pagrįsta, pirmiausia atliekant randomizuotus, dvigubai aklus klinikinius tyrimus, metaanalizę ir sistemines peržiūras;

| b) | santykinio veiksmingumo vertinimai pagrįsti remiantis pacientui aktualiomis vertinamosiomis baigtimis, gautomis remiantis naudingais, aktualiais, apčiuopiamais, konkrečiais ir prie nagrinėjamos klinikinės situacijos pritaikytais kriterijais; |
| --- | --- |

b)

santykinio veiksmingumo vertinimai pagrįsti remiantis pacientui aktualiomis vertinamosiomis baigtimis, gautomis remiantis naudingais, aktualiais, apčiuopiamais, konkrečiais ir prie nagrinėjamos klinikinės situacijos pritaikytais kriterijais;

| c) | metodikose atsižvelgiama į naujų procedūrų ir tam tikrų vaistų, kurių rinkodaros leidimo suteikimo metu turima mažiau klinikinių įrodymų (pvz., retųjų vaistų arba sąlyginių rinkodaros leidimų) rūšių ypatumus. Vis dėlto toks įrodymų trūkumas netrukdo rinkti papildomų įrodymų, kurie turėtų būti stebimi ir dėl kurių gali reikėti atlikti papildomą vertinimą, jis taip pat neturi poveikio pacientų saugumui ar mokslinei kokybei; |
| --- | --- |

c)

metodikose atsižvelgiama į naujų procedūrų ir tam tikrų vaistų, kurių rinkodaros leidimo suteikimo metu turima mažiau klinikinių įrodymų (pvz., retųjų vaistų arba sąlyginių rinkodaros leidimų) rūšių ypatumus. Vis dėlto toks įrodymų trūkumas netrukdo rinkti papildomų įrodymų, kurie turėtų būti stebimi ir dėl kurių gali reikėti atlikti papildomą vertinimą, jis taip pat neturi poveikio pacientų saugumui ar mokslinei kokybei;

| d) | komparatoriai yra nagrinėjamos klinikinės įstaigos naudojami komparatoriai ir geriausi ir (arba) įprasti tokios technologijos ar proceso rūšies komparatoriai; |
| --- | --- |

d)

komparatoriai yra nagrinėjamos klinikinės įstaigos naudojami komparatoriai ir geriausi ir (arba) įprasti tokios technologijos ar proceso rūšies komparatoriai;

| e) | vaistų atveju technologijų kūrėjai Koordinavimo grupei atliekamo klinikinio vertinimo tikslais pateikia dokumentų rinkinį eCTD formatu, pristatydami jį Europos vaistų agentūrai, kad būtų centralizuotai suteiktas leidimas. Į tą dokumentų rinkinį įtraukiama klinikinio tyrimo ataskaita; |
| --- | --- |

e)

vaistų atveju technologijų kūrėjai Koordinavimo grupei atliekamo klinikinio vertinimo tikslais pateikia dokumentų rinkinį eCTD formatu, pristatydami jį Europos vaistų agentūrai, kad būtų centralizuotai suteiktas leidimas. Į tą dokumentų rinkinį įtraukiama klinikinio tyrimo ataskaita;

| f) | informacija, kurią turi pateikti sveikatos technologijų kūrėjas, grindžiama aktualiausiais ir viešais duomenimis. Jei nesilaikoma šio reikalavimo, gali būti taikomas sankcijų mechanizmas; |
| --- | --- |

f)

informacija, kurią turi pateikti sveikatos technologijų kūrėjas, grindžiama aktualiausiais ir viešais duomenimis. Jei nesilaikoma šio reikalavimo, gali būti taikomas sankcijų mechanizmas;

| g) | klinikiniai bandymai yra pavyzdiniai tyrimai biomedicinos srityje, taigi kitos rūšies tyrimas, pavyzdžiui, epidemiologinis tyrimas, gali būti atliekamas išimtiniais atvejais ir turi būti visiškai pagrįstas; |
| --- | --- |

g)

klinikiniai bandymai yra pavyzdiniai tyrimai biomedicinos srityje, taigi kitos rūšies tyrimas, pavyzdžiui, epidemiologinis tyrimas, gali būti atliekamas išimtiniais atvejais ir turi būti visiškai pagrįstas;

| h) | nustatant bendrus metodus ir duomenų reikalavimus bei rezultato kriterijus, atsižvelgiama į medicinos priemonių ir in vitro diagnostikos medicinos priemonių ypatumus; |
| --- | --- |

h)

nustatant bendrus metodus ir duomenų reikalavimus bei rezultato kriterijus, atsižvelgiama į medicinos priemonių ir in vitro diagnostikos medicinos priemonių ypatumus;

| i) | kai tai susiję su vakcinomis, pagal metodiką atsižvelgiama į vakcinos poveikį visą gyvenimą, nustatomą atliekant atitinkamo laikotarpio analizę, netiesioginį poveikį, pvz., kolektyvinį imunitetą, taip pat nuo vakcinos nepriklausančius aspektus, pvz., su programomis susijusius aprėpties rodiklius; |
| --- | --- |

i)

kai tai susiję su vakcinomis, pagal metodiką atsižvelgiama į vakcinos poveikį visą gyvenimą, nustatomą atliekant atitinkamo laikotarpio analizę, netiesioginį poveikį, pvz., kolektyvinį imunitetą, taip pat nuo vakcinos nepriklausančius aspektus, pvz., su programomis susijusius aprėpties rodiklius;

| j) | jei tai praktiškai įmanoma ir etiškai pagrįsta, sveikatos technologijos kūrėjas atlieka bent vieną atsitiktinių imčių kontrolinį klinikinį tyrimą, kuriuo klinikiniu požiūriu svarbūs jo sveikatos technologijos rezultatai būtų palyginti su aktyviu komparatoriumi, kuris atliekant tyrimą laikomas viena iš geriausių intervencijų (standartinis gydymas), arba dažniausia intervencija, kai nėra jokio standartinio gydymo. Atliktų lyginamųjų tyrimų duomenis ir rezultatus technologijos kūrėjas įtraukia į bendram klinikiniam tyrimui pateikiamą dokumentų rinkinį. |
| --- | --- |

j)

jei tai praktiškai įmanoma ir etiškai pagrįsta, sveikatos technologijos kūrėjas atlieka bent vieną atsitiktinių imčių kontrolinį klinikinį tyrimą, kuriuo klinikiniu požiūriu svarbūs jo sveikatos technologijos rezultatai būtų palyginti su aktyviu komparatoriumi, kuris atliekant tyrimą laikomas viena iš geriausių intervencijų (standartinis gydymas), arba dažniausia intervencija, kai nėra jokio standartinio gydymo. Atliktų lyginamųjų tyrimų duomenis ir rezultatus technologijos kūrėjas įtraukia į bendram klinikiniam tyrimui pateikiamą dokumentų rinkinį.

Medicinos prietaiso atveju metodika pritaikoma prie jo ypatybių ir išskirtinių savybių, kaip pagrindą imant EUnetHTA jau sukurtą metodiką.

Įgyvendinimo reglamento projektą Koordinavimo grupė teikia tvirtinti Komisijai.

Per [tris mėnesius] nuo priemonių projekto gavimo dienos Komisija nusprendžia, ar jas patvirtinti priimant įgyvendinimo aktą pagal 30 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

Jei Komisija ketina netvirtinti priemonių projekto arba jį patvirtinti iš dalies arba kai pateikia pakeitimų, ji grąžina projektą Koordinavimo grupei ir nurodo tokio grąžinimo priežastis. Per [6 savaičių] laikotarpį Koordinavimo grupė iš dalies pakeičia priemonių projektą remdamasi Komisijos nurodymais ir siūlomais pakeitimais ir jį iš naujo pateikia Komisijai.

Jeigu pasibaigus [6 savaičių] laikotarpiui Koordinavimo grupė nepateikė iš dalies pakeisto priemonių projekto arba pateikė priemonės projektą, tačiau jo nepakeitė atsižvelgdama į Komisijos pasiūlytus pakeitimus, Komisija gali priimti įgyvendinimo reglamentą su pakeitimais, kuriuos ji laiko būtinais, arba atmesti projektą.

Jeigu Koordinavimo grupė nepateikia Komisijai priemonių projekto per [1 dalyje] nustatytą terminą, Komisija gali priimti įgyvendinimo reglamentą nelaukdama Koordinavimo grupės pateikto projekto. [208/rev pakeit.]

2.   1 dalyje nurodyti įgyvendinimo aktai priimami laikantis 30 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

23 straipsnis

Pateikiamų dokumentų ir ataskaitų turinys ir suinteresuotuoju subjektų atrankos taisyklės

Komisijai pagal 31 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl

  Laikydamasi tokios pat procedūros kaip 2 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta procedūra, Koordinavimo grupė nustato
  : [162 pakeit.]

| a) | toliau nurodytų dokumentų turinio

  formatą ir formą
  : [163 pakeit.]







  i) | informacijos, duomenų ir įrodymų rinkinių, kurį turi pateikti sveikatos technologijų kūrėjai klinikiniams vertinimams atlikti; |
| --- | --- | --- |

a)

toliau nurodytų dokumentų turinio

  formatą ir formą
  : [163 pakeit.]

i)

informacijos, duomenų ir įrodymų rinkinių, kurį turi pateikti sveikatos technologijų kūrėjai klinikiniams vertinimams atlikti;

| ii) | klinikinių vertinimų ataskaitų; |
| --- | --- |

ii)

klinikinių vertinimų ataskaitų;

| iii) | klinikinių vertinimų ataskaitų santraukų. |
| --- | --- |

iii)

klinikinių vertinimų ataskaitų santraukų.

| b) | suinteresuotųjų subjektų, su kuriais turi būti konsultuojamasi II skyriaus 1 skirsnio ir šio skyriaus tikslais, nustatymo taisyklių

  taisykles, nepaisant 26 straipsnio
  . [164 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

suinteresuotųjų subjektų, su kuriais turi būti konsultuojamasi II skyriaus 1 skirsnio ir šio skyriaus tikslais, nustatymo taisyklių

  taisykles, nepaisant 26 straipsnio
  . [164 pakeit.]

IV skyrius

IV skyrius

Paramos sistema

Paramos sistema

24 straipsnis

Sąjungos Finansavimas [165 pakeit.]

1.   Sąjunga užtikrina Koordinavimo grupės ir jos pogrupių veiklos ir paramos šiai veiklai veiksmų, įskaitant bendradarbiavimą su Komisija, Europos vaistų agentūra ir suinteresuotųjų subjektų tinklu, nurodytu 26 straipsnyje, finansavimą. Sąjungos finansinė parama veiklai pagal šį reglamentą finansuoti teikiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (16).

2.   1 dalyje nurodytas finansavimas apima lėšas, reikalingas valstybių narių paskirtų sveikatos technologijų institucijų ir įstaigų dalyvavimui remiant bendrų klinikinių vertinimų ir bendrų mokslinių konsultacijų veiklą finansuoti. Vertintojai ir papildomi vertintojai turi turėti teisę gauti specialias išmokas jų darbui atliekant bendrus klinikinius vertinimus ir vykdant bendras mokslines konsultacijas atlyginti pagal Komisijos vidaus nuostatas.

2a.
     
  Sąjunga užtikrina stabilų ir nuolatinį viešąjį finansavimą bendram STV darbui, kuris turi būti atliekamas be tiesioginio ar netiesioginio sveikatos technologijų kūrėjų finansavimo. [166 pakeit.]

2b.
     
  Komisija gali sukurti mokesčių, taikomų sveikatos technologijų kūrėjams, prašantiems tiek mokslinių konsultacijų, tiek bendrų klinikinių vertinimų, sistemą, skirtą klinikinių prioritetų tyrimams ar nepatenkintiems medicininiams poreikiams finansuoti. Jokiomis aplinkybėmis ši mokesčių sistema negali būti skirta finansuoti šiame reglamente numatytai veiklai. [167 pakeit.]

25 straipsnis

Komisijos parama Koordinavimo grupei

Komisija remia Koordinavimo grupės darbą. Visų pirma Komisija:

| a) | suteikia patalpas Koordinavimo grupės posėdžiams ir jiems bendrai pirmininkauja
  , turėdama teisę kalbėti, bet ne balsuoti
  ; [168 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

suteikia patalpas Koordinavimo grupės posėdžiams ir jiems bendrai pirmininkauja
  , turėdama teisę kalbėti, bet ne balsuoti
  ; [168 pakeit.]

| b) | organizuoja Koordinavimo grupės sekretoriato darbą ir teikia administracinę, mokslinę ir IT paramą; [169 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

organizuoja Koordinavimo grupės sekretoriato darbą ir teikia administracinę, mokslinę ir IT paramą; [169 pakeit.]

| c) | skelbia 27 straipsnyje nurodytoje IT platformoje Koordinavimo grupės metines darbo programas, metines ataskaitas, jos posėdžių protokolų santraukas, bendrų klinikinių vertinimų ataskaitas ir ataskaitų santraukas; |
| --- | --- |

c)

skelbia 27 straipsnyje nurodytoje IT platformoje Koordinavimo grupės metines darbo programas, metines ataskaitas, jos posėdžių protokolų santraukas, bendrų klinikinių vertinimų ataskaitas ir ataskaitų santraukas;

| d) | tikrina, ar Koordinavimo grupės veikla yra vykdoma nepriklausomai ir skaidriai
  , pagal nustatytas darbo tvarkos taisykles
  ; [170 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

tikrina, ar Koordinavimo grupės veikla yra vykdoma nepriklausomai ir skaidriai
  , pagal nustatytas darbo tvarkos taisykles
  ; [170 pakeit.]

| e) | padeda bendradarbiauti su Europos vaistų agentūra bendro darbo dėl vaistų klausimais, įskaitant dalijimąsi konfidencialia informacija; |
| --- | --- |

e)

padeda bendradarbiauti su Europos vaistų agentūra bendro darbo dėl vaistų klausimais, įskaitant dalijimąsi konfidencialia informacija;

| f) | padeda bendradarbiauti su atitinkamomis Sąjungos įstaigomis bendro darbo dėl medicinos priemonių klausimais, įskaitant dalijimąsi konfidencialia informacija. [171 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

padeda bendradarbiauti su atitinkamomis Sąjungos įstaigomis bendro darbo dėl medicinos priemonių klausimais, įskaitant dalijimąsi konfidencialia informacija. [171 pakeit.]

26 straipsnis

Suinteresuotųjų subjektų tinklas

1.   Komisija įsteigia suinteresuotųjų subjektų tinklą paskelbdama atvirą kvietimą teikti paraiškas ir surengdama tinkamų suinteresuotųjų subjektų organizacijų atranką pagal atvirame kvietime teikti paraiškas nustatytus atrankos kriterijus
  , tokius kaip teisėtumas, atstovavimas, skaidrumas ir atskaitomybė
  .

Organizacijos, kurioms skirtas šis atviras kvietimas teikti paraiškas, yra pacientų asociacijos, vartotojų organizacijos, sveikatos priežiūros srityje dirbančios nevyriausybinės organizacijos, sveikatos technologijų kūrėjai ir sveikatos priežiūros specialistai.

Atrenkant suinteresuotųjų subjektų tinklo narius taikoma geriausia interesų konfliktų prevencijos praktika.

Suinteresuotųjų subjektų tinkle dalyvauja du Europos Parlamento atstovai. [172 pakeit.]

2.   Komisija paskelbia suinteresuotųjų subjektų organizacijų, įtrauktų į suinteresuotųjų subjektų tinklą, sąrašą.
  Suinteresuotieji subjektai neturi interesų konflikto, o jų interesų deklaracijos skelbiamos IT platformoje. [173 pakeit.]

3.   Komisija organizuoja suinteresuotųjų subjektų tinklo ir Koordinavimo grupės posėdžius
  bent kartą per metus
  siekdama
  skatinti konstruktyvų dialogą. Suinteresuotųjų subjektų tinklo funkcijos apima
  : [174 pakeit.]

| a) | informuoti suinteresuotuosius subjektus

  keitimąsi informacija
  apie
  Koordinavimo
  grupės veiklą
  ir vertinimo procesą
  ; [175 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

informuoti suinteresuotuosius subjektus

  keitimąsi informacija
  apie
  Koordinavimo
  grupės veiklą
  ir vertinimo procesą
  ; [175 pakeit.]

| b) | sudaryti sąlygas keistis informacija apie Koordinavimo grupės veiklą.

  dalyvavimą seminaruose ar mokymuose ar specialiuose užsiėmimuose, susijusiuose su konkrečiais aspektais; [176 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

sudaryti sąlygas keistis informacija apie Koordinavimo grupės veiklą.

  dalyvavimą seminaruose ar mokymuose ar specialiuose užsiėmimuose, susijusiuose su konkrečiais aspektais; [176 pakeit.]

| ba) | tikros gyvenimiškos patirties, susijusios su ligomis, jų valdymu ir realiu sveikatos technologijų naudojimu, rėmimą, prieinamumą, siekiant geriau suprasti, kokią svarbą suinteresuotieji subjektai teikia moksliniams įrodymams, surinktiems per vertinimo procesą; [177 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

tikros gyvenimiškos patirties, susijusios su ligomis, jų valdymu ir realiu sveikatos technologijų naudojimu, rėmimą, prieinamumą, siekiant geriau suprasti, kokią svarbą suinteresuotieji subjektai teikia moksliniams įrodymams, surinktiems per vertinimo procesą; [177 pakeit.]

| bb) | indėlį į konkretesnę ir veiksmingesnę komunikaciją su subjektais ir tarp subjektų, siekiant skatinti juos racionaliai ir saugiai naudoti sveikatos technologijas; [178 pakeit.] |
| --- | --- |

bb)

indėlį į konkretesnę ir veiksmingesnę komunikaciją su subjektais ir tarp subjektų, siekiant skatinti juos racionaliai ir saugiai naudoti sveikatos technologijas; [178 pakeit.]

| bc) | medicinos mokslinių tyrimų prioritetų sąrašo rengimą; [179 pakeit.] |
| --- | --- |

bc)

medicinos mokslinių tyrimų prioritetų sąrašo rengimą; [179 pakeit.]

| bd) | indėlį rengiant metinę darbo programą ir Koordinavimo grupės parengtas metines studijas; [180 pakeit.] |
| --- | --- |

bd)

indėlį rengiant metinę darbo programą ir Koordinavimo grupės parengtas metines studijas; [180 pakeit.]

Suinteresuotųjų subjektų interesai, steigimo dokumentai, metinių susirinkimų ir galimos veiklos apžvalgos skelbiamos 27 straipsnyje nurodytoje IT platformoje. [181 pakeit.]

4.   Koordinavimo grupės prašymu Komisija pakviečia pacientus
  , sveikatos priežiūros specialistus
  ir suinteresuotųjų subjektų tinklo paskirtus klinikinius ekspertus dalyvauti Koordinavimo grupės posėdžiuose stebėtojų teisėmis. [182 pakeit.]

5.   Koordinavimo grupės prašymu suinteresuotųjų subjektų tinklas padeda Koordinavimo grupei nustatyti pacientų ir klinikinę ekspertinę patirtį, reikalingą darbui jos pogrupiuose.

27 straipsnis

IT platforma

1.   
  Atsižvelgdama į jau atliekamą darbą vykdant EUnetHTA bendruosius veiksmus,
  Komisija sukuria ir prižiūri IT platformą, kurioje saugoma informacija apie: [183 pakeit.]

| a) | planuojamus, vykdomus ir užbaigtus bendrus klinikinius vertinimus ir valstybių narių sveikatos technologijų vertinimus; |
| --- | --- |

a)

planuojamus, vykdomus ir užbaigtus bendrus klinikinius vertinimus ir valstybių narių sveikatos technologijų vertinimus;

| b) | bendras mokslines konsultacijas; |
| --- | --- |

b)

bendras mokslines konsultacijas;

| c) | atsirandančių sveikatos technologijų nustatymo studijas; |
| --- | --- |

c)

atsirandančių sveikatos technologijų nustatymo studijas;

| d) | savanoriško valstybių narių bendradarbiavimo rezultatus; |
| --- | --- |

d)

savanoriško valstybių narių bendradarbiavimo rezultatus;

| da) | Koordinavimo grupės, jos pogrupių narių ir kitų ekspertų sąrašas kartu su jų finansinių interesų deklaracijomis; [184 pakeit.] |
| --- | --- |

da)

Koordinavimo grupės, jos pogrupių narių ir kitų ekspertų sąrašas kartu su jų finansinių interesų deklaracijomis; [184 pakeit.]

| db) | visa informacija, kuri turi būti paskelbta pagal šį reglamentą; [185 pakeit.] |
| --- | --- |

db)

visa informacija, kuri turi būti paskelbta pagal šį reglamentą; [185 pakeit.]

| dc) | galutinės bendrų klinikinių vertinimų ataskaitos ir ataskaitų santraukos eiliniam vartotojui patogiu formatu visomis oficialiosiomis Europos Sąjungos kalbomis; [186 pakeit.] |
| --- | --- |

dc)

galutinės bendrų klinikinių vertinimų ataskaitos ir ataskaitų santraukos eiliniam vartotojui patogiu formatu visomis oficialiosiomis Europos Sąjungos kalbomis; [186 pakeit.]

| dd) | organizacijų, įtrauktų į suinteresuotųjų subjektų tinklą, sąrašas; [187 pakeit.] |
| --- | --- |

dd)

organizacijų, įtrauktų į suinteresuotųjų subjektų tinklą, sąrašas; [187 pakeit.]

2.   Komisija užtikrina atitinkamų lygių

  viešą
  prieigą prie IT platformoje esančios informacijos valstybių narių įstaigoms, suinteresuotųjų subjektų tinklo nariams ir plačiajai visuomenei.
  [188 pakeit.]

28 straipsnis

Įgyvendinimo

  Pereinamojo laikotarpio vertinimo
  ataskaita [189 pakeit.]

Ne vėliau kaip per dvejus metus nuo 33 straipsnio 1 dalyje nurodyto pereinamojo laikotarpio pabaigos

  33 straipsnyje nurodyto pereinamojo laikotarpio pabaigoje ir prieš tai, kai suderinta sveikatos technologijų vertinimo sistema, nustatyta pagal šį reglamentą, tampa privaloma,
  Komisija pateikia nuostatų dėl

  visos įdiegtos procedūros poveikio vertinimo ataskaitą, įvertindama, be kitų kriterijų, pažangą, padarytą pacientų galimybės naudotis naujomis sveikatos priežiūros technologijomis ir vidaus rinkos veikimo atžvilgiu, poveikį inovacijų kokybei, pavyzdžiui, naujoviškų vaistų kūrimą srityse, kuriose poreikis nepatenkintas, sveikatos priežiūros sistemų tvarumui, STV kokybei ir pajėgumui nacionaliniu (ir regioniniu) lygmeniu, taip pat
  bendrų klinikinių vertinimų aprėpties ir šiame skyriuje nurodytos paramos sistemos veikimo įgyvendinimo ataskaitą

  tinkamumą
  . [190 pakeit.]

V skyrius

V skyrius

Baigiamosios nuostatos

Baigiamosios nuostatos

29 straipsnis

Vertinimas ir stebėsena

1.   Ne vėliau kaip per penkerius metus po 28 straipsnyje nurodytos ataskaitos paskelbimo Komisija atlieka šio reglamento taikymo vertinimą ir praneša jo išvadas.

2.   Ne vėliau kaip ... [vieni metai po taikymo pradžios datos] Komisija parengia šio reglamento įgyvendinimo stebėsenos programą. Stebėsenos programoje nustatomos duomenų ir kitų būtinų įrodymų rinkimo priemonės ir periodiškumas. Stebėsenos programoje nurodomi veiksmai, kurių turi imtis Komisija ir valstybės narės duomenims bei kitiems įrodymams rinkti ir analizuoti.

3.   Koordinavimo grupės metinės ataskaitos naudojamos kaip stebėsenos programos dalis.

30 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

31 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   17 ir 23 straipsniuose nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo...

  [įrašyti šio reglamento įsigaliojimo datą]
  .

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 17 ir 23 straipsniuose nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo

  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

  arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 17 ir 23 straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
  [191 pakeit.]

32 straipsnis

Įgyvendinimo ir deleguotųjų aktų parengimas [192 pakeit.]

1.   Komisija priima įgyvendinimo ir deleguotuosius aktus, nurodytus 11, 16, 17, 22 ir 23

  22
  straipsniuose, ne vėliau kaip iki šio reglamento taikymo pradžios datos. [193 pakeit.]

2.   Rengdama ir priimdama įgyvendinimo ir deleguotuosius aktus Komisija atsižvelgia į skiriamąsias vaistų ir medicinos priemonių savybes
  ir atsižvelgia į jau dabar pagal EUnetHTA bendruosius veiksmus atliekamą darbą
  . [194 pakeit.]

33 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Valstybės narės gali atidėti savo dalyvavimą bendrų klinikinių vertinimų ir bendrų mokslinių konsultacijų sistemoje, nurodytoje II skyriaus 1 ir 2 skirsniuose, iki ... [
  3
   
  – 4
  metai nuo taikymo pradžios
  datos


  dienos
  ]
  5 straipsnio 1 dalies a ir aa punktuose nurodytų vaistų atveju ir iki ... [7 metai nuo taikymo pradžios dienos] 5 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytų medicinos prietaisų atveju bei 5 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytų in vitro diagnostikos medicinos priemonių atveju. [195 pakeit.]

2.   Valstybės narės praneša Komisijai, jei jos ketina pasinaudoti 1 dalyje nustatytu pereinamuoju laikotarpiu, ne vėliau kaip likus vieneriems metams iki šio reglamento taikymo pradžios datos.

3.   Valstybės narės, kurios atidėjo savo dalyvavimą pagal 1 dalį, gali pradėti dalyvauti sistemoje nuo kitų finansinių metų pranešusios Komisijai ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki tų finansinių metų pradžios.

34 straipsnis

Apsaugos sąlyga

1.   Valstybės narės gali atlikti klinikinį vertinimą kitomis priemonėmis nei šio reglamento III skyriuje nustatytos taisyklės,
  8 straipsnio 1a dalyje numatytais pagrindais ir
  siekdamos apsaugoti visuomenės sveikatą susijusioje valstybėje narėje, jei tos priemonės yra pagrįstos, būtinos ir proporcingos siekiamam tikslui. [196 pakeit.]

2.   Valstybės narės praneša Komisijai
  ir Koordinavimo grupei
  apie jų ketinimą atlikti klinikinį vertinimą kitomis priemonėmis ir pateikia to ketinimo pagrindimą. [197 pakeit.]

2a.
     
  Koordinavimo grupė gali įvertinti, ar prašymas pateiktas 1 dalyje nurodytais pagrindais, ir perduoti savo išvadas Komisijai. [198 pakeit.]

3.   Komisija per tris mėnesius nuo 2 dalyje nurodyto pranešimo gavimo dienos patvirtina arba atmeta planuotą vertinimą, patikrinusi jo atitiktį 1 dalyje nurodytiems reikalavimams ir, ar tai nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas. Nesant Komisijos sprendimo iki trijų mėnesių laikotarpio pabaigos planuotas klinikinis vertinimas laikomas patvirtintu.
  Komisijos sprendimas skelbiamas 27 straipsnyje nurodytoje IT platformoje. [199 pakeit.]

35 straipsnis

Direktyvos 2011/24/ES dalinis pakeitimas

1.   Direktyvos 2011/24/ES 15 straipsnis išbraukiamas.

2.   Nuorodos į panaikintą straipsnį yra laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

36 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymo data

1.   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   Jis taikomas nuo ... [3 metai nuo įsigaliojimo datos].

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 283, 2018 8 10, p. 28.

1

(2)  OL C, , p. .

2

(3)  2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento pozicija.

3

(4)  

  OL C 263, 2018 7 25, p. 4.

4

OL C 263, 2018 7 25, p. 4.

(5)  
  2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo (OL L 88, 2011 4 4, p. 45).

5

2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo (OL L 88, 2011 4 4, p. 45).

(6)  

  OL C 438, 2014 12 6, p. 12.

6

OL C 438, 2014 12 6, p. 12.

(7)  2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES galimybių pagerinti prieigą prie vaistų, 2016/2057(INI).

7

(8)  COM(2015)0550, p. 19.

8

(9)  2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų agentūrą (OL L 136, 2004 4 30, p. 1).

9

(10)  2017 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/745 dėl medicinos priemonių, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2001/83/EB, Reglamentas (EB) Nr. 178/2002 ir Reglamentas (EB) Nr. 1223/2009, ir kuriuo panaikinamos Tarybos direktyvos 90/385/EEB ir 93/42/EEB (OL L 117, 2017 5 5, p. 1).

10

(11)  
  2017 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/746 dėl in vitro diagnostikos medicinos priemonių, kuriuo panaikinama Direktyva 98/79/EB ir Komisijos sprendimas 2010/227/ES (OL L 117, 2017 5 5, p. 176).

11

2017 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/746 dėl in vitro diagnostikos medicinos priemonių, kuriuo panaikinama Direktyva 98/79/EB ir Komisijos sprendimas 2010/227/ES (OL L 117, 2017 5 5, p. 176).

(12)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

12

(13)  2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros (OL L 123, 2016 5 12, p. 1).

13

2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros (OL L 123, 2016 5 12, p. 1).

(14)  2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (OL L 311, 2001 11 28, p. 67).

14

(15)  
  1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 89/105/EEB dėl priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainų nustatymą ir šių vaistų įtraukimą į nacionalinių sveikatos draudimo sistemų sritį, skaidrumo (OL L 40, 1989 2 11, p. 8).

15

1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 89/105/EEB dėl priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainų nustatymą ir šių vaistų įtraukimą į nacionalinių sveikatos draudimo sistemų sritį, skaidrumo (OL L 40, 1989 2 11, p. 8).

(16)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

16

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/673 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/673

---

P8_TA(2019)0121

Tiesioginių užsienio investicijų į Europos Sąjungą tikrinimo sistema ***I

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Europos Sąjungą tikrinimo sistema (COM(2017)0487 – C8-0309/2017 – 2017/0224(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/67)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0487), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0487),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0309/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0309/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 23 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 23 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. gruodžio 5 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. gruodžio 5 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Užsienio reikalų komiteto bei Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomones (A8-0198/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Užsienio reikalų komiteto bei Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomones (A8-0198/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos, kuris bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio L serijoje kartu su galutiniu pagal teisėkūros procedūrą priimamu aktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL C 262, 2018 7 25, p. 94.

(2)  OL C 247, 2018 7 13, p. 28.

---

P8_TC1-COD(2017)0224

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą tikrinimo sistema

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/452.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

Europos Parlamento prašymu Europos Komisija įsipareigoja:

| — | pateikti Europos Parlamentui standartines formas, vos tik Europos Komisija baigs jas rengti, siekdama padėti valstybėms narėms atlikti metinių ataskaitų teikimo pareigą pagal Reglamento 5 straipsnį, ir |
| --- | --- |

—

pateikti Europos Parlamentui standartines formas, vos tik Europos Komisija baigs jas rengti, siekdama padėti valstybėms narėms atlikti metinių ataskaitų teikimo pareigą pagal Reglamento 5 straipsnį, ir

| — | kiekvienais metais pateikti Europos Parlamentui tas standartines formas kartu su Europos Parlamentui ir Tarybai teikiama metine ataskaita pagal Reglamento 5 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

—

kiekvienais metais pateikti Europos Parlamentui tas standartines formas kartu su Europos Parlamentui ir Tarybai teikiama metine ataskaita pagal Reglamento 5 straipsnio 3 dalį.

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/676 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/676

---

P8_TA(2019)0122

Elektroninės kelių rinkliavos sistemų sąveikumas, sudarant palankesnes sąlygas tarpvalstybiniu lygmeniu keistis informacija apie kelių mokesčių mokėjimo pažeidimus Sąjungoje ***I

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl elektroninės kelių rinkliavos sistemų sąveikumo, kuria sudaromos palankesnės sąlygos tarpvalstybiniu lygmeniu keistis informacija apie kelių mokesčių mokėjimo pažeidimus Sąjungoje (nauja redakcija) (COM(2017)0280 – C8-0173/2017 – 2017/0128(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2020/C 449/68)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0280), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0280),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0173/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0173/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 24 d. Teisės reikalų komiteto laišką Transporto ir turizmo komitetui vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 104 straipsnio 3 dalimi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 24 d. Teisės reikalų komiteto laišką Transporto ir turizmo komitetui vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 104 straipsnio 3 dalimi,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. lapkričio 28 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. lapkričio 28 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 104 ir 59 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 104 ir 59 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A8-0199/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A8-0199/2018),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, Komisijos pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, Komisijos pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 81, 2018 3 2, p. 181.

(2)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

P8_TC1-COD(2017)0128

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/... dėl elektroninių kelių rinkliavos sistemų sąveikumo, kuria sudaromos palankesnės sąlygos tarpvalstybiniu lygmeniu keistis informacija apie kelių rinkliavų nesumokėjimo atvejus Sąjungoje (nauja redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2019/520.)

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/678 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/678

---

P8_TA(2019)0123

Teisėtai kitoje valstybėje narėje parduodamų prekių abipusis pripažinimas ***I

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamų prekių abipusio pripažinimo (COM(2017)0796 – C8-0005/2018 – 2017/0354(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/69)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0796), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0796),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0005/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0005/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. lapkričio 28 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. lapkričio 28 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A8-0274/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A8-0274/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 283, 2018 8 10, p. 19.

---

P8_TC1-COD(2017)0354

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamų prekių abipusio pripažinimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 764/2008

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/515.)

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/679 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/679

---

P8_TA(2019)0124

Mokesčiai už tarptautinius mokėjimus Sąjungoje ir mokesčiai už valiutos keitimą ***I

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 924/2009 nuostatos, susijusios su tam tikru atlyginimu už tarptautinius mokėjimus Sąjungoje ir atlyginimu už valiutos keitimą (COM(2018)0163 – C8-0129/2018 – 2018/0076(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/70)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0163), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0163),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0129/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0129/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 31 d. Europos centrinio banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 31 d. Europos centrinio banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. gruodžio 19 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. gruodžio 19 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0360/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0360/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 382, 2018 10 23, p. 7.

(2)  OL C 367, 2018 10 10, p. 28.

---

P8_TC1-COD(2018)0076

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 924/2009 nuostatos, susijusios su tam tikrais tarptautinių mokėjimų mokesčiais Sąjungoje ir valiutos keitimo mokesčiais

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/518.)

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/680 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/680

---

P8_TA(2019)0125

Bendrosios patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklės ***I

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių (COM(2017)0647 – C8-0396/2017 – 2017/0288(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/71)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0647), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0647),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0396/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0396/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Airijos Irachto pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Airijos Irachto pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A8-0032/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A8-0032/2019),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 262, 2018 7 25, p. 47.

(2)  OL C 387, 2018 10 25, p. 70.

---

P8_TC1-COD(2017)0288

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | taikant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/2009 (4) paaiškėjo, kad
  kai kuriems
  veiklos vykdytojams šalių rinkose kyla
  nepagrįstų
  kliūčių, trukdančių plėtoti keleivių vežimo tarpmiestiniais autobusais paslaugas
  , kurios naudingos keleiviams;
  Be to, galimybė naudotis keleivių vežimo kelių transportu paslaugomis ir jų kokybė atsilieka nuo kintančių piliečių poreikių, o tvaraus transporto rūšys ir toliau sudaro mažą transporto dalį. Todėl tam tikros piliečių grupės neturi palankių sąlygų naudotis keleivių vežimo kelių transportu paslaugomis, o dėl to, kad labiau naudojamasi automobiliais, atsitinka daugiau eismo įvykių, išmetama daugiau teršalų, ir labiau apsunkinamas eismas
  ir padidėja išlaidos infrastruktūrai
  ; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(1)

taikant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/2009 (4) paaiškėjo, kad
  kai kuriems
  veiklos vykdytojams šalių rinkose kyla
  nepagrįstų
  kliūčių, trukdančių plėtoti keleivių vežimo tarpmiestiniais autobusais paslaugas
  , kurios naudingos keleiviams;
  Be to, galimybė naudotis keleivių vežimo kelių transportu paslaugomis ir jų kokybė atsilieka nuo kintančių piliečių poreikių, o tvaraus transporto rūšys ir toliau sudaro mažą transporto dalį. Todėl tam tikros piliečių grupės neturi palankių sąlygų naudotis keleivių vežimo kelių transportu paslaugomis, o dėl to, kad labiau naudojamasi automobiliais, atsitinka daugiau eismo įvykių, išmetama daugiau teršalų, ir labiau apsunkinamas eismas
  ir padidėja išlaidos infrastruktūrai
  ; [1 pakeit.]

| (2) | siekiant sukurti nuoseklią sistemą, pagal kurią visoje Sąjungoje būtų teikiamos reguliarios keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarpmiestiniais maršrutais paslaugos, Reglamentas (EB) Nr. 1073/2009 turėtų būti taikomas visoms reguliarioms vežimo tarpmiestiniais maršrutais paslaugoms. Todėl to reglamento taikymo sritis turėtų būti išplėsta
  , bet neturėtų būti taikoma miesto ar priemiesčio centrams ar aglomeracijoms ir neturėtų daryti poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1370/2007
   (5)

  nuostatoms
  ; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

siekiant sukurti nuoseklią sistemą, pagal kurią visoje Sąjungoje būtų teikiamos reguliarios keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarpmiestiniais maršrutais paslaugos, Reglamentas (EB) Nr. 1073/2009 turėtų būti taikomas visoms reguliarioms vežimo tarpmiestiniais maršrutais paslaugoms. Todėl to reglamento taikymo sritis turėtų būti išplėsta
  , bet neturėtų būti taikoma miesto ar priemiesčio centrams ar aglomeracijoms ir neturėtų daryti poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1370/2007
   (5)

  nuostatoms
  ; [2 pakeit.]

| (3) | kiekviena valstybė narė,
  siekiant užtikrinti tinkamą keleivių vežimo kelių transportu paslaugų rinkos veikimą, kiekvienoje valstybėje narėje turėtų būti paskirta nepriklausoma ir nešališka reguliavimo institucija

  turėtų paskirti nepriklausomą ir nešališką reguliavimo instituciją, atsakingą už privalomos laikytis nuomonės teikimą
  . Ta institucija gali būti atsakinga ir už kitus reguliuojamus sektorius, pavyzdžiui, geležinkelių, energetikos arba telekomunikacijų sektorius; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(3)

kiekviena valstybė narė,
  siekiant užtikrinti tinkamą keleivių vežimo kelių transportu paslaugų rinkos veikimą, kiekvienoje valstybėje narėje turėtų būti paskirta nepriklausoma ir nešališka reguliavimo institucija

  turėtų paskirti nepriklausomą ir nešališką reguliavimo instituciją, atsakingą už privalomos laikytis nuomonės teikimą
  . Ta institucija gali būti atsakinga ir už kitus reguliuojamus sektorius, pavyzdžiui, geležinkelių, energetikos arba telekomunikacijų sektorius; [3 pakeit.]

| (4) | komercinių reguliarių paslaugų teikimas neturėtų kelti pavojaus esamų
  arba suteiktų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007
  viešųjų paslaugų sutarčių ekonominei pusiausvyrai. Dėl šios priežasties reguliavimo institucija turėtų būti pajėgi atlikti objektyvią ekonominę analizę, kuri padėtų

  ir prireikus turėti įgaliojimus siūlyti priemones, būtinas siekiant
  išvengti tokio pavojaus.
  Komercinės reguliarios paslaugos neturėtų konkuruoti su transporto paslaugų teikėjais, kuriems buvo suteiktos išimtinės teisės teikti tam tikras keleivinio transporto viešąsias paslaugas mainais už viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymą pagal viešųjų paslaugų sutartį
  ; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

komercinių reguliarių paslaugų teikimas neturėtų kelti pavojaus esamų
  arba suteiktų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007
  viešųjų paslaugų sutarčių ekonominei pusiausvyrai. Dėl šios priežasties reguliavimo institucija turėtų būti pajėgi atlikti objektyvią ekonominę analizę, kuri padėtų

  ir prireikus turėti įgaliojimus siūlyti priemones, būtinas siekiant
  išvengti tokio pavojaus.
  Komercinės reguliarios paslaugos neturėtų konkuruoti su transporto paslaugų teikėjais, kuriems buvo suteiktos išimtinės teisės teikti tam tikras keleivinio transporto viešąsias paslaugas mainais už viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymą pagal viešųjų paslaugų sutartį
  ; [4 pakeit.]

| (5) | galimybė
  reguliarias paslaugas teikti atliekant kabotažo operacijas turėtų būti galima tik turint Bendrijos licenciją

  priklausyti nuo to, ar turima Bendrijos licencija ir ar yra naudojamas išmanusis tachografas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 165/2014
   (6)

  II skyrių.
  Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas vykdymo užtikrinimo institucijoms veiksmingai kontroliuoti tas paslaugas, turėtų būti paaiškintos Bendrijos licencijų išdavimo taisyklės
  ir parengtas komandiravimo deklaracijų ir elektroninių prašymų teikimo Vidaus rinkos informacinės sistemos (IMI) modulis, kad atlikdami patikrinimus keliuose inspektoriai turėtų tiesioginę prieigą prie Europos kelių transporto įmonių registro (ERRU) ir IMI duomenų ir informacijos realiuoju laiku ir būtų galima užtikrinti, kad būtų tikrai mokamos socialinės įmokos už komandiruotus autobusų vairuotojus
  ; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

galimybė
  reguliarias paslaugas teikti atliekant kabotažo operacijas turėtų būti galima tik turint Bendrijos licenciją

  priklausyti nuo to, ar turima Bendrijos licencija ir ar yra naudojamas išmanusis tachografas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 165/2014
   (6)

  II skyrių.
  Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas vykdymo užtikrinimo institucijoms veiksmingai kontroliuoti tas paslaugas, turėtų būti paaiškintos Bendrijos licencijų išdavimo taisyklės
  ir parengtas komandiravimo deklaracijų ir elektroninių prašymų teikimo Vidaus rinkos informacinės sistemos (IMI) modulis, kad atlikdami patikrinimus keliuose inspektoriai turėtų tiesioginę prieigą prie Europos kelių transporto įmonių registro (ERRU) ir IMI duomenų ir informacijos realiuoju laiku ir būtų galima užtikrinti, kad būtų tikrai mokamos socialinės įmokos už komandiruotus autobusų vairuotojus
  ; [5 pakeit.]

| (6) | siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją rinkoje, reguliarių paslaugų teikėjams turėtų būti sąžiningomis, nešališkomis, nediskriminacinėmis ir skaidriomis sąlygomis suteikiama teisė naudotis Sąjungoje esančiais terminalais.
  Nacionalinės valdžios institucija turėtų išduoti leidimą valdyti terminalą, kuri turėtų patvirtinti, kokie reikalavimai yra būtini ir turi būti įvykdyti.
  Skundai dėl sprendimų nesuteikti šios teisės arba suteikti ribotą teisę turėtų būti teikiami reguliavimo institucijai.
  Valstybės narės galėtų išskirti terminalus, išskirtinai priklausančius ir naudojamus terminalo operatorių savo keleivių pervežimo keliais paslaugoms
  ; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją rinkoje, reguliarių paslaugų teikėjams turėtų būti sąžiningomis, nešališkomis, nediskriminacinėmis ir skaidriomis sąlygomis suteikiama teisė naudotis Sąjungoje esančiais terminalais.
  Nacionalinės valdžios institucija turėtų išduoti leidimą valdyti terminalą, kuri turėtų patvirtinti, kokie reikalavimai yra būtini ir turi būti įvykdyti.
  Skundai dėl sprendimų nesuteikti šios teisės arba suteikti ribotą teisę turėtų būti teikiami reguliavimo institucijai.
  Valstybės narės galėtų išskirti terminalus, išskirtinai priklausančius ir naudojamus terminalo operatorių savo keleivių pervežimo keliais paslaugoms
  ; [6 pakeit.]

| (7) | išlaikant leidimų teikti reguliarias paslaugas išdavimo tvarką, reikėtų pritaikyti tam tikras leidimų išdavimo tvarkos taisykles; |
| --- | --- |

(7)

išlaikant leidimų teikti reguliarias paslaugas išdavimo tvarką, reikėtų pritaikyti tam tikras leidimų išdavimo tvarkos taisykles;

| (8) | leidimai teikti reguliarias paslaugas šalies viduje ir tarptautiniais maršrutais turėtų būti išduodami pagal leidimų išdavimo tvarką. Leidimas turėtų būti išduotas, išskyrus atvejus, kai esama konkrečių su pareiškėju susijusių priežasčių, dėl kurių galima atsisakyti išduoti leidimą, arba kai paslauga keltų pavojų viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai. Siekiant užtikrinti, kad komercinių reguliarių paslaugų teikimas nekeltų pavojaus esamų viešųjų paslaugų sutarčių ekonominei pusiausvyrai, turėtų būti nustatytas ribinis atstumas. Jei konkrečiais maršrutais jau vežama pagal daugiau nei vieną viešųjų paslaugų sutartį, tą ribinį atstumą turėtų būti galima pailginti

  valstybės narės turėtų nustatyti ribinį atstumą, kuris bet kuriuo atveju neturėtų viršyti 100 kilometrų
  ; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

leidimai teikti reguliarias paslaugas šalies viduje ir tarptautiniais maršrutais turėtų būti išduodami pagal leidimų išdavimo tvarką. Leidimas turėtų būti išduotas, išskyrus atvejus, kai esama konkrečių su pareiškėju susijusių priežasčių, dėl kurių galima atsisakyti išduoti leidimą, arba kai paslauga keltų pavojų viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai. Siekiant užtikrinti, kad komercinių reguliarių paslaugų teikimas nekeltų pavojaus esamų viešųjų paslaugų sutarčių ekonominei pusiausvyrai, turėtų būti nustatytas ribinis atstumas. Jei konkrečiais maršrutais jau vežama pagal daugiau nei vieną viešųjų paslaugų sutartį, tą ribinį atstumą turėtų būti galima pailginti

  valstybės narės turėtų nustatyti ribinį atstumą, kuris bet kuriuo atveju neturėtų viršyti 100 kilometrų
  ; [7 pakeit.]

| (9) | vežėjai nerezidentai turėtų turėti galimybę vidaus reguliarias paslaugas teikti tokiomis pačiomis sąlygomis kaip vežėjai rezidentai
  , kol jos atitinka kelių transporto nuostatas arba kitas atitinkamas nacionalinės, Sąjungos ir tarptautinės teisės nuostatas
  ; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

vežėjai nerezidentai turėtų turėti galimybę vidaus reguliarias paslaugas teikti tokiomis pačiomis sąlygomis kaip vežėjai rezidentai
  , kol jos atitinka kelių transporto nuostatas arba kitas atitinkamas nacionalinės, Sąjungos ir tarptautinės teisės nuostatas
  ; [8 pakeit.]

| (10) | reikėtų kuo labiau

  kur tai įmanoma
  sumažinti administracinių formalumų kiekį neatsisakant kontrolės priemonių ir sankcijų, kuriomis užtikrinamas tinkamas Reglamento (EB) Nr. 1073/2009 taikymas ir veiksmingas jo įgyvendinimas. Reikalavimas turėti kelionės lapą sukuria nereikalingą administracinę naštą, todėl turėtų būti panaikintas; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(10)

reikėtų kuo labiau

  kur tai įmanoma
  sumažinti administracinių formalumų kiekį neatsisakant kontrolės priemonių ir sankcijų, kuriomis užtikrinamas tinkamas Reglamento (EB) Nr. 1073/2009 taikymas ir veiksmingas jo įgyvendinimas. Reikalavimas turėti kelionės lapą sukuria nereikalingą administracinę naštą, todėl turėtų būti panaikintas; [9 pakeit.]

| (11) | kabotažo operacijos leidžiamos teikiant vietinio pobūdžio ekskursijų paslaugas ir joms taikomos bendrosios kabotažo taisyklės. Todėl straipsnis apie vietinio pobūdžio ekskursijas turėtų būti išbrauktas;
  [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(11)

kabotažo operacijos leidžiamos teikiant vietinio pobūdžio ekskursijų paslaugas ir joms taikomos bendrosios kabotažo taisyklės. Todėl straipsnis apie vietinio pobūdžio ekskursijas turėtų būti išbrauktas;
  [10 pakeit.]

| (12) | atsižvelgiant į tai, kaip svarbu užtikrinti veiksmingą Reglamento (EB) Nr. 1073/2009 vykdymą, turėtų būti iš dalies pakeistos tikrinimo kelyje ir įmonėse taisyklės – turėtų būti numatyta, kad jos taikomos ir kabotažo operacijoms; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgiant į tai, kaip svarbu užtikrinti veiksmingą Reglamento (EB) Nr. 1073/2009 vykdymą, turėtų būti iš dalies pakeistos tikrinimo kelyje ir įmonėse taisyklės – turėtų būti numatyta, kad jos taikomos ir kabotažo operacijoms;

| (13) | šiuo reglamentu suderinamos šalių rinkose taikomos reguliarių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais paslaugų teikimo ir teisės naudotis terminalais suteikimo taisyklės, todėl valstybės narės pačios negali deramai pasiekti jo tikslų, kurie yra skatinti tarpmiestinį judumą ir didinti tvaraus keleivinio transporto rūšių sudaromą transporto dalį. Todėl laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(13)

šiuo reglamentu suderinamos šalių rinkose taikomos reguliarių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais paslaugų teikimo ir teisės naudotis terminalais suteikimo taisyklės, todėl valstybės narės pačios negali deramai pasiekti jo tikslų, kurie yra skatinti tarpmiestinį judumą ir didinti tvaraus keleivinio transporto rūšių sudaromą transporto dalį. Todėl laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (14) | siekiant atsižvelgti į pokyčius rinkoje ir technikos pažangą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų iš dalies pakeisti Reglamento (EB) Nr. 1073/2009 I ir II priedai, o tas reglamentas papildytas taisyklėmis, susijusiomis su vežimo savo sąskaita veiklos sertifikatų forma, paraiškų išduoti leidimą ir pačių leidimų forma, tvarka ir kriterijais, kuriuos reikėtų taikyti siekiant nustatyti, ar siūloma paslauga keltų pavojų viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai, ir valstybių narių pareiga teikti ataskaitas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos laikantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (7) nustatytų principų. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba turėtų gauti visus dokumentus tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o Europos Parlamento ir Tarybos ekspertams turėtų būti sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

siekiant atsižvelgti į pokyčius rinkoje ir technikos pažangą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų iš dalies pakeisti Reglamento (EB) Nr. 1073/2009 I ir II priedai, o tas reglamentas papildytas taisyklėmis, susijusiomis su vežimo savo sąskaita veiklos sertifikatų forma, paraiškų išduoti leidimą ir pačių leidimų forma, tvarka ir kriterijais, kuriuos reikėtų taikyti siekiant nustatyti, ar siūloma paslauga keltų pavojų viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai, ir valstybių narių pareiga teikti ataskaitas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos laikantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (7) nustatytų principų. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba turėtų gauti visus dokumentus tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o Europos Parlamento ir Tarybos ekspertams turėtų būti sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; [11 pakeit.]

| (15) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 1073/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(15)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 1073/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1073/2009 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Šis reglamentas taikomas
  tarpmiestinėms
  vidaus keleivinio kelių transporto paslaugoms, kurias už atlygį teikia vežėjas nerezidentas, kaip nustatyta V skyriuje
  , nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr
  .
  1370/2007 nuostatų
  .“; |
| --- | --- |

1)

1 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Šis reglamentas taikomas
  tarpmiestinėms
  vidaus keleivinio kelių transporto paslaugoms, kurias už atlygį teikia vežėjas nerezidentas, kaip nustatyta V skyriuje
  , nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr
  .
  1370/2007 nuostatų
  .“;

| 2) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 punktas pakeičiamas taip:

  „2.   reguliarios paslaugos – paslaugos, kai keleiviai vežami nustatytais laiko tarpais nustatytais maršrutais be tarpinių sustojimo punktų arba įlaipinant ir išlaipinant keleivius iš anksto numatytuose sustojimo punktuose;“; |
| --- | --- | --- |

2)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 punktas pakeičiamas taip:

„2.   reguliarios paslaugos – paslaugos, kai keleiviai vežami nustatytais laiko tarpais nustatytais maršrutais be tarpinių sustojimo punktų arba įlaipinant ir išlaipinant keleivius iš anksto numatytuose sustojimo punktuose;“;

| b) | 7 punktas pakeičiamas taip:



  „7.   kabotažo operacija – vidaus keleivinio kelių transporto paslauga, už atlygį teikiama priimančiojoje valstybėje narėje;“;
  [83 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

b)

7 punktas pakeičiamas taip:

7 punktas pakeičiamas taip:

„7.   kabotažo operacija – vidaus keleivinio kelių transporto paslauga, už atlygį teikiama priimančiojoje valstybėje narėje;“;
  [83 pakeit.]

| c) | papildomas šiais punktais:






  „9. | terminalas – ne mažesnio kaip 600 m2 ploto

  leidimą turintis
  infrastruktūros objektas su stovėjimo aikštele, kurioje iš tolimojo susisiekimo ir miesto autobusų išlaipinami arba į juos įlaipinami keleiviai; [13 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

c)

papildomas šiais punktais:

„9.

terminalas – ne mažesnio kaip 600 m2

leidimą turintis

[13 pakeit.]

| 10. | terminalo operatorius – subjektas, atsakingas už teisės naudotis terminalu suteikimą

  valstybėje narėje, atsakingas už terminalo valdymą, kuris atitinka profesinės kompetencijos ir finansinių galimybių reikalavimus
  ; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

10.

terminalo operatorius – subjektas, atsakingas už teisės naudotis terminalu suteikimą

valstybėje narėje, atsakingas už terminalo valdymą, kuris atitinka profesinės kompetencijos ir finansinių galimybių reikalavimus

[14 pakeit.]

| 11. | tinkama alternatyva – kitas ekonominiu požiūriu vežėjui priimtinas terminalas, kuriame jis gali

  kuris teikia panašią infrastruktūrą ir ryšį su pradiniu terminalu, į kurį iš pradžių buvo kreiptasi bei suteikia keleiviams galimybę naudotis kitų rūšių viešuoju transportu, o taip pat sudaro sąlygas vežėjui
  teikti atitinkamą keleivių vežimo paslaugą
  panašiu būdų kaip ir terminalas, į kurį buvo iš pradžių kreiptasi; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

11.

tinkama alternatyva – kitas ekonominiu požiūriu vežėjui priimtinas terminalas, kuriame jis gali

kuris teikia panašią infrastruktūrą ir ryšį su pradiniu terminalu, į kurį iš pradžių buvo kreiptasi bei suteikia keleiviams galimybę naudotis kitų rūšių viešuoju transportu, o taip pat sudaro sąlygas vežėjui

panašiu būdų kaip ir terminalas, į kurį buvo iš pradžių kreiptasi;

| 11a. | viešųjų paslaugų sutartis – vienas ar keli teisiškai privalomi dokumentai, kuriais patvirtinamas kompetentingos valdžios institucijos ir viešųjų paslaugų teikėjo susitarimas dėl viešojo keleivinio transporto paslaugų, kurioms taikomi viešųjų paslaugų įsipareigojimai, valdymo ir teikimo patikėjimo tam viešųjų paslaugų teikėjui; priklausomai nuo valstybės narės teisės, sutartis gali egzistuoti kaip kompetentingos institucijos priimtas sprendimas pavienio teisėkūros procedūra priimto akto arba reglamentuojamo pobūdžio teisės akto forma, arba nurodant nuostatas, pagal kurias kompetentinga valdžios institucija pati teiktų paslaugas arba patikėtų tokias paslaugas teikti vidaus paslaugų teikėjui; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

11a.

11a.

viešųjų paslaugų sutartis – vienas ar keli teisiškai privalomi dokumentai, kuriais patvirtinamas kompetentingos valdžios institucijos ir viešųjų paslaugų teikėjo susitarimas dėl viešojo keleivinio transporto paslaugų, kurioms taikomi viešųjų paslaugų įsipareigojimai, valdymo ir teikimo patikėjimo tam viešųjų paslaugų teikėjui; priklausomai nuo valstybės narės teisės, sutartis gali egzistuoti kaip kompetentingos institucijos priimtas sprendimas pavienio teisėkūros procedūra priimto akto arba reglamentuojamo pobūdžio teisės akto forma, arba nurodant nuostatas, pagal kurias kompetentinga valdžios institucija pati teiktų paslaugas arba patikėtų tokias paslaugas teikti vidaus paslaugų teikėjui;

| 11b. | alternatyvus maršrutas – esamam reguliarių paslaugų maršrutui alternatyvus veikiantis maršrutas, kuris jungia atvykimo ir paskirties vietas ir kuriuo galima pasinaudoti kaip alternatyva.“; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

11b.

11b.

alternatyvus maršrutas – esamam reguliarių paslaugų maršrutui alternatyvus veikiantis maršrutas, kuris jungia atvykimo ir paskirties vietas ir kuriuo galima pasinaudoti kaip alternatyva.“;

| 3) | prieš II skyrių įterpiamas šis straipsnis:

  „3a straipsnis
  Reguliavimo institucija

  1.   Kiekviena valstybė narė

  Kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija
  paskiria vieną

  viešąją
  nacionalinę keleivių vežimo kelių transportu paslaugų sektoriaus reguliavimo instituciją. Ta institucija yra nešališka valdžios institucija, kuri organizacinės struktūros, funkcijų, hierarchijos ir sprendimų priėmimo požiūriu yra teisiškai atskira
  , skaidriai veikianti
  ir nepriklausoma nuo kitų viešojo ar privačiojo sektoriaus subjektų. Ji yra nepriklausoma nuo jokios kompetentingos valdžios institucijos, dalyvaujančios sudarant viešųjų paslaugų sutartis. [18 pakeit.]

  Reguliavimo institucija gali būti
  jau egzistuojanti institucija,
  atsakinga už kitus reguliuojamus sektorius

  kitas reguliuojamas paslaugas
  . [19 pakeit.]



  2.   Keleivių vežimo kelių transportu paslaugų sektoriaus reguliavimo institucija turi reikalingą organizacinį pajėgumą, t. y. 
  pareigoms vykdyti
  reikiamus žmogiškuosius
  , finansinius
  ir kitus išteklius, kuris yra proporcingas to sektoriaus svarbai atitinkamoje valstybėje narėje. [20 pakeit.]





  2a.
     
  Nedarant poveikio nacionalinių konkurencijos institucijų įgaliojimams, reguliavimo institucija turi įgaliojimus stebėti konkurencinę padėtį vidaus rinkoje nuolatinių keleivių pervežimo kelių transportu srityje, siekiant išvengti diskriminacijos arba piktnaudžiavimo dominuojančia pozicija rinkoje, įskaitant subrangovus. Jos nuomonė yra privaloma. [21 pakeit.]



  3.   Reguliavimo institucija atlieka šias užduotis:






  a) | atlieka ekonominę analizę, kad nustatytų, ar siūloma nauja paslauga keltų pavojų viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai; |
| --- | --- | --- |

3)

prieš II skyrių įterpiamas šis straipsnis:

„3a straipsnis

Reguliavimo institucija

1.   Kiekviena valstybė narė

  Kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija
  paskiria vieną

  viešąją
  nacionalinę keleivių vežimo kelių transportu paslaugų sektoriaus reguliavimo instituciją. Ta institucija yra nešališka valdžios institucija, kuri organizacinės struktūros, funkcijų, hierarchijos ir sprendimų priėmimo požiūriu yra teisiškai atskira
  , skaidriai veikianti
  ir nepriklausoma nuo kitų viešojo ar privačiojo sektoriaus subjektų. Ji yra nepriklausoma nuo jokios kompetentingos valdžios institucijos, dalyvaujančios sudarant viešųjų paslaugų sutartis. [18 pakeit.]

Reguliavimo institucija gali būti
  jau egzistuojanti institucija,
  atsakinga už kitus reguliuojamus sektorius

  kitas reguliuojamas paslaugas
  . [19 pakeit.]

2.   Keleivių vežimo kelių transportu paslaugų sektoriaus reguliavimo institucija turi reikalingą organizacinį pajėgumą, t. y. 
  pareigoms vykdyti
  reikiamus žmogiškuosius
  , finansinius
  ir kitus išteklius, kuris yra proporcingas to sektoriaus svarbai atitinkamoje valstybėje narėje. [20 pakeit.]

2a.
     
  Nedarant poveikio nacionalinių konkurencijos institucijų įgaliojimams, reguliavimo institucija turi įgaliojimus stebėti konkurencinę padėtį vidaus rinkoje nuolatinių keleivių pervežimo kelių transportu srityje, siekiant išvengti diskriminacijos arba piktnaudžiavimo dominuojančia pozicija rinkoje, įskaitant subrangovus. Jos nuomonė yra privaloma. [21 pakeit.]

3.   Reguliavimo institucija atlieka šias užduotis:

a)

atlieka ekonominę analizę, kad nustatytų, ar siūloma nauja paslauga keltų pavojų viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai;

| b) | renka ir teikia informaciją apie teisę naudotis terminalais ir

  , siekiant užtikrinti paslaugų operatoriams sąžiningas, nešališkas, nediskriminacines
  ir
  skaidrias prieigos prie terminalų sąlygas;

  ir
  [22 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

renka ir teikia informaciją apie teisę naudotis terminalais ir

  , siekiant užtikrinti paslaugų operatoriams sąžiningas, nešališkas, nediskriminacines
  ir
  skaidrias prieigos prie terminalų sąlygas;

  ir
  [22 pakeit.]

| c) | priima sprendimus dėl skundų dėl terminalų operatorių sprendimų.
  ; ir [23 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

priima sprendimus dėl skundų dėl terminalų operatorių sprendimų.
  ; ir [23 pakeit.]

| ca) | sukuria elektroninį viešai prieinamą registrą, kuriame nurodomos visos leidžiamos teikti reguliarios nacionalinės ir tarptautinės paslaugos. [24 pakeit.] |
| --- | --- |

ca)

sukuria elektroninį viešai prieinamą registrą, kuriame nurodomos visos leidžiamos teikti reguliarios nacionalinės ir tarptautinės paslaugos. [24 pakeit.]

4.   Vykdydama savo užduotis reguliavimo institucija gali prašyti atitinkamos valstybės narės teritorijoje esančių
  kitų
  kompetentingų valdžios institucijų, terminalų operatorių, paraiškų išduoti leidimą teikėjų ir bet kurių susijusių trečiųjų šalių pateikti atitinkamą informaciją. [25 pakeit.]

Prašoma informacija pateikiama per reguliavimo institucijos nustatytą pagrįstą laikotarpį, ne ilgesnį

  kuris neturi būti ilgesnis
  nei vienas mėnuo.
  Tinkamai
  pagrįstais atvejais reguliavimo institucija gali pratęsti informacijos pateikimo terminą ne ilgiau kaip dviem savaitėms. Reguliavimo institucija gali užtikrinti prašymų pateikti informaciją vykdymą taikydama veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas. [26 pakeit.]

5.   Valstybės narės užtikrina, kad reguliavimo institucijos priimti sprendimai galėtų būti
  skubiai
  peržiūrimi teismine tvarka. Teisminė peržiūra sustabdomąjį poveikį gali turėti tik tuo atveju, kai dėl reguliavimo institucijos sprendimo pareiškėjui gali būti iš karto padaryta neatitaisoma ar akivaizdžiai per didelė žala. Ši nuostata nedaro poveikio skundą nagrinėjančio teismo įgaliojimams, suteiktiems pagal atitinkamos valstybės narės konstitucinę teisę. [27 pakeit.]

6.   Reguliavimo institucijos priimti sprendimai skelbiami viešai
  per dviejų savaičių nuo jų priėmimo laikotarpį
  .“; [28 pakeit.]

| 4) | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Keleiviai tarptautiniais maršrutais tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais vežami ir kabotažo operacijos šiuo transportu atliekamos turint valstybės narės, kurioje vežėjas yra įsisteigęs, kompetentingų valdžios institucijų išduotą Bendrijos licenciją.“; |
| --- | --- | --- |

4)

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Keleiviai tarptautiniais maršrutais tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais vežami ir kabotažo operacijos šiuo transportu atliekamos turint valstybės narės, kurioje vežėjas yra įsisteigęs, kompetentingų valdžios institucijų išduotą Bendrijos licenciją.“;

| b) | 2 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I ir II priedai, siekiant juos suderinti su technikos pažanga.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I ir II priedai, siekiant juos suderinti su technikos pažanga.“;

| 5) | 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalies penkta pastraipa išbraukiama; |
| --- | --- | --- |

5)

5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalies penkta pastraipa išbraukiama;

| b) | 5 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma sertifikatų forma.“; |
| --- | --- |

b)

5 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma sertifikatų forma.“;

| 6) | įterpiamas šis straipsnis:

  „5a straipsnis
  Teisė naudotis terminalais

  1.   Terminalų operatoriai sąžiningomis, nešališkomis, nediskriminacinėmis ir skaidriomis sąlygomis suteikia vežėjams, norintiems teikti reguliarias paslaugas, teisę naudotis terminalais, be kita ko, juose esančiomis patalpomis ir teikiamomis paslaugomis.




  1a.
     
  Kai terminalų operatoriai suteikia teisę naudotis terminalais, keleivių vežimo miesto ir tolimojo susisiekimo autobusais paslaugų teikėjai laikosi nustatytų terminalo taisyklių ir sąlygų. [29 pakeit.]



  2.   Terminalų operatoriai stengiasi patenkinti visus prašymus suteikti tokią teisę, kad būtų užtikrintas optimalus terminalų naudojimas.
  Prašymai suteikti teisę naudotis terminalais gali būti atmetami tik dėl
  tinkamai pagrįstų
  priežasčių, susijusių su pajėgumo

  pajėgumų
  trūkumu
  , dėl pakartotinai nesumokamų mokesčių, dėl tinkamai dokumentuotų sunkių ir pakartotinių keleivių vežėjo kelių transportu pažeidimų, arba remiantis kitomis nacionalinėmis nuostatomis, su sąlyga, kad jos yra nuosekliai taikomos ir nediskriminuoja nei tam tikrų vežėjų, kurie siekia naudotis terminalu, nei susijusių verslo modelių. Jeigu prašymas nepatenkinamas, terminalo operatorius informuoja apie šį sprendimą priežiūros instituciją
  . [30 pakeit.]

  Jei terminalo operatorius atmeta prašymą suteikti teisę naudotis terminalu, jis nurodo

  skatinamas nurodyti geriausias
  tinkamas
  jo žinomas
  alternatyvas. [31 pakeit.]



  3.   Terminalų operatoriai dviem arba daugiau oficialiųjų

  atitinkamomis nacionalinėmis kalbomis ir viena kita oficialiąja
  Sąjungos kalbų

  kalba
  skelbia bent šią informaciją: [32 pakeit.]







  a) | visų teikiamų paslaugų ir jų kainų sąrašą; |
| --- | --- | --- |

6)

įterpiamas šis straipsnis:

„5a straipsnis

Teisė naudotis terminalais

1.   Terminalų operatoriai sąžiningomis, nešališkomis, nediskriminacinėmis ir skaidriomis sąlygomis suteikia vežėjams, norintiems teikti reguliarias paslaugas, teisę naudotis terminalais, be kita ko, juose esančiomis patalpomis ir teikiamomis paslaugomis.

1a.
     
  Kai terminalų operatoriai suteikia teisę naudotis terminalais, keleivių vežimo miesto ir tolimojo susisiekimo autobusais paslaugų teikėjai laikosi nustatytų terminalo taisyklių ir sąlygų. [29 pakeit.]

2.   Terminalų operatoriai stengiasi patenkinti visus prašymus suteikti tokią teisę, kad būtų užtikrintas optimalus terminalų naudojimas.

Prašymai suteikti teisę naudotis terminalais gali būti atmetami tik dėl
  tinkamai pagrįstų
  priežasčių, susijusių su pajėgumo

  pajėgumų
  trūkumu
  , dėl pakartotinai nesumokamų mokesčių, dėl tinkamai dokumentuotų sunkių ir pakartotinių keleivių vežėjo kelių transportu pažeidimų, arba remiantis kitomis nacionalinėmis nuostatomis, su sąlyga, kad jos yra nuosekliai taikomos ir nediskriminuoja nei tam tikrų vežėjų, kurie siekia naudotis terminalu, nei susijusių verslo modelių. Jeigu prašymas nepatenkinamas, terminalo operatorius informuoja apie šį sprendimą priežiūros instituciją
  . [30 pakeit.]

Jei terminalo operatorius atmeta prašymą suteikti teisę naudotis terminalu, jis nurodo

  skatinamas nurodyti geriausias
  tinkamas
  jo žinomas
  alternatyvas. [31 pakeit.]

3.   Terminalų operatoriai dviem arba daugiau oficialiųjų

  atitinkamomis nacionalinėmis kalbomis ir viena kita oficialiąja
  Sąjungos kalbų

  kalba
  skelbia bent šią informaciją: [32 pakeit.]

a)

visų teikiamų paslaugų ir jų kainų sąrašą;

| aa) | visos esamos terminalo infrastruktūros ir techninių reikalavimų sąrašą; [33 pakeit.] |
| --- | --- |

aa)

visos esamos terminalo infrastruktūros ir techninių reikalavimų sąrašą; [33 pakeit.]

| b) | pajėgumo paskirstymo planavimo taisykles; |
| --- | --- |

b)

pajėgumo paskirstymo planavimo taisykles;

| c) | esamą tvarkaraštį ir informaciją apie esamą pajėgumo paskirstymą. |
| --- | --- |

c)

esamą tvarkaraštį ir informaciją apie esamą pajėgumo paskirstymą.

Paprašyti terminalo operatorius ir reguliavimo institucija nemokamai pateikia tą informaciją elektronine forma, ir, jei turi svetaines, skelbia ją tose svetainėse.

Informacija nuolat atnaujinama ir prireikus keičiama.

3a.
     
  Valstybės narės gali išskirti terminalus, išskirtinai priklausančius ir naudojamus terminalo operatorių savo keleivių pervežimo keliais paslaugoms ir joms šio straipsnio netaikyti. Nagrinėdamos paraišką dėl šio straipsnio netaikymo, reguliavimo institucijos atsižvelgia į tai, ar yra tinkamų alternatyvų.
  “; [34 pakeit.]

| 7) | įterpiamas šis straipsnis:

  „5b straipsnis
  Teisės naudotis terminalais suteikimo tvarka

  1.   Teisę naudotis terminalu norintis įgyti vežėjas pateikia paraišką terminalo operatoriui.



  2.   Jei tokia teisė negali būti suteikta prašomomis sąlygomis, terminalo operatorius pasikonsultuoja su visais suinteresuotaisiais vežėjais siekdamas patenkinti paraišką.
  [35 pakeit.]



  3.   Terminalo operatorius sprendimą dėl paraiškos suteikti teisę naudotis terminalu priima per du mėnesius

  nedelsdamas ir ne vėliau kaip
  per
  vieną mėnesį
  nuo tos dienos, kurią vežėjas pateikė paraišką. Sprendimuose dėl teisės naudotis terminalu nurodomos priežastys, kuriomis jie grindžiami.

  Jeigu tokia teisė nesuteikiama, terminalo operatorius privalo pagrįsti savo sprendimą
  . [36 pakeit.]



  4.   Pareiškėjai gali apskųsti terminalų operatorių sprendimus. Skundai teikiami reguliavimo institucijai.


  5.   Gavusi nagrinėti skundą dėl terminalo operatoriaus sprendimo, reguliavimo institucija priima pagrįstą sprendimą per nustatytą laikotarpį ir bet kokiu atveju ne vėliau kaip per tris savaites nuo visos reikiamos informacijos gavimo dienos.
  Reguliavimo institucijos sprendimas dėl skundo yra privalomo pobūdžio
  taikant nacionalinės teisės nuostatas dėl teisminės peržiūros
  . Reguliavimo institucija gali užtikrinti jo vykdymą taikydama veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas. [37 pakeit.]

  Sprendimą galima peržiūrėti tik teismine tvarka.“; |
| --- | --- |

7)

įterpiamas šis straipsnis:

„5b straipsnis

Teisės naudotis terminalais suteikimo tvarka

1.   Teisę naudotis terminalu norintis įgyti vežėjas pateikia paraišką terminalo operatoriui.

2.   Jei tokia teisė negali būti suteikta prašomomis sąlygomis, terminalo operatorius pasikonsultuoja su visais suinteresuotaisiais vežėjais siekdamas patenkinti paraišką.
  [35 pakeit.]

3.   Terminalo operatorius sprendimą dėl paraiškos suteikti teisę naudotis terminalu priima per du mėnesius

  nedelsdamas ir ne vėliau kaip
  per
  vieną mėnesį
  nuo tos dienos, kurią vežėjas pateikė paraišką. Sprendimuose dėl teisės naudotis terminalu nurodomos priežastys, kuriomis jie grindžiami.

  Jeigu tokia teisė nesuteikiama, terminalo operatorius privalo pagrįsti savo sprendimą
  . [36 pakeit.]

4.   Pareiškėjai gali apskųsti terminalų operatorių sprendimus. Skundai teikiami reguliavimo institucijai.

5.   Gavusi nagrinėti skundą dėl terminalo operatoriaus sprendimo, reguliavimo institucija priima pagrįstą sprendimą per nustatytą laikotarpį ir bet kokiu atveju ne vėliau kaip per tris savaites nuo visos reikiamos informacijos gavimo dienos.

Reguliavimo institucijos sprendimas dėl skundo yra privalomo pobūdžio
  taikant nacionalinės teisės nuostatas dėl teisminės peržiūros
  . Reguliavimo institucija gali užtikrinti jo vykdymą taikydama veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas. [37 pakeit.]

Sprendimą galima peržiūrėti tik teismine tvarka.“;

| 8) | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies pirmos pastraipos pirmas sakinys pakeičiamas taip:
  „Leidimai išduodami popierine arba elektronine forma vežėjo vardu ir negali būti perleidžiami.“; |
| --- | --- | --- |

8)

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies pirmos pastraipos pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„Leidimai išduodami popierine arba elektronine forma vežėjo vardu ir negali būti perleidžiami.“;

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma leidimų forma.“; |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma leidimų forma.“;

| 9) | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

  „1.   Paraiškos išduoti leidimą teikti reguliarias paslaugas pateikiamos leidimą išduodančiai valdžios institucijai popierine arba elektronine forma.


  2.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma paraiškų forma.“; |
| --- | --- | --- |

9)

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Paraiškos išduoti leidimą teikti reguliarias paslaugas pateikiamos leidimą išduodančiai valdžios institucijai popierine arba elektronine forma.

2.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma paraiškų forma.“;

| 10) | 8 straipsnis pakeičiamas taip:

  „8 straipsnis
  Leidimų teikti keleivių vežimo trumpesniais nei

  iki
  100 kilometrų (matuojant tiesia linija) tarptautiniais maršrutais paslaugas išdavimo
  , sustabdymo ir leidimų panaikinimo
  tvarka [38 pakeit.]


  1.   Leidimai išduodami gavus visų valstybių narių, kurių teritorijose keleiviai įlaipinami arba išlaipinami ir vežami trumpesniais nei 100 kilometrų (matuojant tiesia linija) atstumais, kompetentingų valdžios institucijų sutikimą

  kiekvienos valstybės narės nustatytais atstumais iki 100 kilometrų
  . Leidimą išduodanti valdžios institucija per dvi savaites nuo paraiškos gavimo dienos persiunčia tokioms kompetentingoms valdžios institucijoms paraiškos kopiją kartu su kitų reikiamų dokumentų kopijomis ir paprašo jų duoti sutikimą. Tuo pat metu leidimą išduodanti valdžios institucija informavimo tikslais persiunčia tuos dokumentus kitų valstybių narių, kurių teritorijos kertamos, kompetentingoms valdžios institucijoms. [39 pakeit.]



  2.   Valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos, kurių sutikimo buvo paprašyta, apie savo sprendimą leidimą išduodančiai valdžios institucijai praneša per tris

  du
  mėnesius. Šis terminas skaičiuojamas nuo prašymo duoti sutikimą gavimo dienos, nustatomos remiantis gavimo patvirtinimu. Jei valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos, kurių sutikimo buvo paprašyta, jo neduoda, jos nurodo savo sprendimo priežastis. [40 pakeit.]

  Jei valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos, kurių sutikimo buvo paprašyta, atsakymo per pirmoje pastraipoje nustatytą laikotarpį nepateikia, laikoma, kad jos davė sutikimą.


  3.   Leidimą išduodanti valdžios institucija sprendimą dėl paraiškos priima per keturis

  tris
  mėnesius nuo tos dienos, kurią vežėjas pateikė paraišką. [41 pakeit.]



  4.   Leidimas išduodamas, išskyrus atvejus, kai atsisakymas jį išduoti gali būti pagrįstas viena ar daugiau
  objektyvių priežasčių, susijusių su viešuoju interesu ir išvardintų
  8c straipsnio 2 dalies a–d punktuose išvardytų priežasčių. [42 pakeit.]





  4a.
     
  Jeigu reguliarios tarpvalstybinės ir pervežimų tolimojo susisiekimo autobusais paslaugos kėlė pavojų viešojo sektoriaus sutarčių ekonominei pusiausvyrai dėl išskirtinių priežasčių, kurių nebuvo galima numatyti leidimo išdavimo metu ir kurios nėra susijusios su viešojo sektoriaus sutarčių savininko atsakomybe, atitinkama valstybė narė, Komisijai pritarus, gali sustabdyti arba panaikinti leidimą teikti paslaugas, prieš šešis mėnesius įspėjusi vežėją. Vežėjai gali apskųsti tokį sprendimą. [43 pakeit.]



  5.   Jei viena iš kompetentingų valdžios institucijų nesutinka, kad būtų išduotas leidimas, klausimą per du mėnesius nuo jos atsakymo gavimo dienos galima perduoti nagrinėti Komisijai.


  6.   Pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, kurių kompetentingos valdžios institucijos nedavė sutikimo, Komisija
  , ne vėliau nei
  per keturis

  du
  mėnesius nuo tos dienos, kurią gavo pranešimą iš leidimą išduodančios valdžios institucijos, priima sprendimą. Sprendimas įsigalioja po trisdešimties dienų nuo pranešimo apie jį atitinkamoms valstybėms narėms

  atitinkamų valstybių narių kompetentingoms institucijoms
  dienos. [44 pakeit.]



  7.   Komisijos sprendimas taikomas iki tol, kol valstybės narės pasiekia susitarimą ir leidimą išduodanti institucija priima sprendimą dėl paraiškos.“; |
| --- | --- |

10)

8 straipsnis pakeičiamas taip:

„8 straipsnis

Leidimų teikti keleivių vežimo trumpesniais nei

  iki
  100 kilometrų (matuojant tiesia linija) tarptautiniais maršrutais paslaugas išdavimo
  , sustabdymo ir leidimų panaikinimo
  tvarka [38 pakeit.]

1.   Leidimai išduodami gavus visų valstybių narių, kurių teritorijose keleiviai įlaipinami arba išlaipinami ir vežami trumpesniais nei 100 kilometrų (matuojant tiesia linija) atstumais, kompetentingų valdžios institucijų sutikimą

  kiekvienos valstybės narės nustatytais atstumais iki 100 kilometrų
  . Leidimą išduodanti valdžios institucija per dvi savaites nuo paraiškos gavimo dienos persiunčia tokioms kompetentingoms valdžios institucijoms paraiškos kopiją kartu su kitų reikiamų dokumentų kopijomis ir paprašo jų duoti sutikimą. Tuo pat metu leidimą išduodanti valdžios institucija informavimo tikslais persiunčia tuos dokumentus kitų valstybių narių, kurių teritorijos kertamos, kompetentingoms valdžios institucijoms. [39 pakeit.]

2.   Valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos, kurių sutikimo buvo paprašyta, apie savo sprendimą leidimą išduodančiai valdžios institucijai praneša per tris

  du
  mėnesius. Šis terminas skaičiuojamas nuo prašymo duoti sutikimą gavimo dienos, nustatomos remiantis gavimo patvirtinimu. Jei valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos, kurių sutikimo buvo paprašyta, jo neduoda, jos nurodo savo sprendimo priežastis. [40 pakeit.]

Jei valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos, kurių sutikimo buvo paprašyta, atsakymo per pirmoje pastraipoje nustatytą laikotarpį nepateikia, laikoma, kad jos davė sutikimą.

3.   Leidimą išduodanti valdžios institucija sprendimą dėl paraiškos priima per keturis

  tris
  mėnesius nuo tos dienos, kurią vežėjas pateikė paraišką. [41 pakeit.]

4.   Leidimas išduodamas, išskyrus atvejus, kai atsisakymas jį išduoti gali būti pagrįstas viena ar daugiau
  objektyvių priežasčių, susijusių su viešuoju interesu ir išvardintų
  8c straipsnio 2 dalies a–d punktuose išvardytų priežasčių. [42 pakeit.]

4a.
     
  Jeigu reguliarios tarpvalstybinės ir pervežimų tolimojo susisiekimo autobusais paslaugos kėlė pavojų viešojo sektoriaus sutarčių ekonominei pusiausvyrai dėl išskirtinių priežasčių, kurių nebuvo galima numatyti leidimo išdavimo metu ir kurios nėra susijusios su viešojo sektoriaus sutarčių savininko atsakomybe, atitinkama valstybė narė, Komisijai pritarus, gali sustabdyti arba panaikinti leidimą teikti paslaugas, prieš šešis mėnesius įspėjusi vežėją. Vežėjai gali apskųsti tokį sprendimą. [43 pakeit.]

5.   Jei viena iš kompetentingų valdžios institucijų nesutinka, kad būtų išduotas leidimas, klausimą per du mėnesius nuo jos atsakymo gavimo dienos galima perduoti nagrinėti Komisijai.

6.   Pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, kurių kompetentingos valdžios institucijos nedavė sutikimo, Komisija
  , ne vėliau nei
  per keturis

  du
  mėnesius nuo tos dienos, kurią gavo pranešimą iš leidimą išduodančios valdžios institucijos, priima sprendimą. Sprendimas įsigalioja po trisdešimties dienų nuo pranešimo apie jį atitinkamoms valstybėms narėms

  atitinkamų valstybių narių kompetentingoms institucijoms
  dienos. [44 pakeit.]

7.   Komisijos sprendimas taikomas iki tol, kol valstybės narės pasiekia susitarimą ir leidimą išduodanti institucija priima sprendimą dėl paraiškos.“;

| 11) | įterpiami šie straipsniai:

  „8a straipsnis
  Leidimų teikti keleivių vežimo ne trumpesniais kaip

  iki
  100 kilometrų (matuojant tiesia linija) tarptautiniais maršrutais paslaugas išdavimo
  , sustabdymo ir leidimų panaikinimo
  tvarka [45 pakeit.]


  1.   Leidimą išduodanti valdžios institucija sprendimą dėl paraiškos priima
  nedelsdama ir ne vėliau kaip
  per du mėnesius nuo tos dienos, kurią vežėjas pateikė paraišką. [46 pakeit.]



  2.   Leidimas išduodamas, išskyrus atvejus, kai atsisakymas jį išduoti gali būti pagrįstas viena ar daugiau 8c straipsnio 2 dalies a–c

  a–ca
  punktuose išvardytų priežasčių. [47 pakeit.]



  3.   Leidimą išduodanti valdžios institucija informavimo tikslais

  per dvi savaites nuo prašymo gavimo dienos
  persiunčia visų valstybių narių, kurių teritorijose keleiviai įlaipinami arba išlaipinami, kompetentingoms valdžios institucijoms
  paraiškos kopiją kartu su kitų reikiamų dokumentų kopijomis
  ir
  jos įvertinimą. Leidimą išduodanti valdžios institucija atitinkamus dokumentus taip pat perduoda
  valstybių narių, kurių teritorijos kertamos
  keleivių
  neįlaipinant ir neišlaipinant keleivių, kompetentingoms valdžios institucijoms paraiškos kopiją kartu su kitų reikiamų dokumentų kopijomis ir jos įvertinimą

  informavimo tikslais
  . [48 pakeit.]





  3a.
     
  Jeigu viena iš kompetentingų valdžios institucijų valstybėse narėse, kurių teritorijose keleiviai įlaipinami arba išlaipinami, dėl vienos iš 2 dalyje išvardytų priežasčių nesutinka, kad būtų išduotas leidimas, leidimas negali būti suteiktas, tačiau klausimą per vieną mėnesį nuo jos atsakymo gavimo dienos galima perduoti nagrinėti Komisijai. [49 pakeit.]





  3b.
     
  Pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, kurių kompetentingos valdžios institucijos nedavė sutikimo, Komisija per keturis mėnesius nuo tos dienos, kurią gavo pranešimą iš leidimą išduodančios valdžios institucijos, priima sprendimą. Sprendimas įsigalioja po trisdešimties dienų nuo pranešimo apie jį atitinkamoms valstybėms narėms dienos. [50 pakeit.]





  3c.
     
  Komisijos sprendimas taikomas iki tol, kol valstybės narės pasiekia susitarimą ir leidimą išduodanti institucija priima sprendimą dėl paraiškos. [51 pakeit.]




  8b straipsnis
  Leidimų teikti vidaus reguliarias paslaugas išdavimo tvarka

  1.   Leidimą išduodanti valdžios institucija sprendimą dėl paraiškos priima
  ne vėliau kaip
  per du mėnesius nuo tos dienos, kurią vežėjas pateikė paraišką. Šis laikotarpis gali būti pailgintas iki keturių

  trijų
  mėnesių, jei prašoma atlikti 8c straipsnio 2 dalies d punkte nurodytą analizę. [52 pakeit.]



  2.   Leidimas teikti vidaus reguliarias paslaugas išduodamas, išskyrus atvejus, kai atsisakymas jį išduoti gali būti pagrįstas viena ar daugiau 8c straipsnio 2 dalies a–c

  a–ca
  punktuose išvardytų priežasčių ir, jei teikiama keleivių vežimo trumpesniu

  iki, tačiau ne ilgesniu
  nei 100 kilometrų (matuojant tiesia linija) atstumu paslauga, 8c straipsnio 2 dalies d punkte nurodyta priežastimi. [53 pakeit.]




  3.   2 dalyje nurodytas atstumas gali būti pailgintas iki 120 kilometrų, jei reguliarią paslaugą ketinama pradėti teikti išvykimo ir atvykimo punktuose, kuriuose vežimo paslaugos jau teikiamos pagal daugiau nei vieną viešųjų paslaugų sutartį.
  [54 pakeit.]




  8c straipsnis
  Leidimus išduodančių valdžios institucijų sprendimai

  1.   Laikydamasi 8, 8a arba 8b straipsnyje nustatytos tvarkos, leidimą išduodanti valdžios institucija išduoda leidimą, išduoda leidimą su išlygomis arba atmeta paraišką. Leidimą išduodanti valdžios institucija apie savo sprendimą informuoja visas 8 straipsnio 1 dalyje nurodytas kompetentingas valdžios institucijas.


  2.   Sprendimuose atmesti paraišką arba, išduoti leidimą su išlygomis
  arba sustabdyti ar panaikinti leidimą
  nurodomos priežastys, kuriomis jie grindžiami
  ir, kai taikoma, atsižvelgiama į reguliavimo institucijos atliktas analizes. Prašymo teikėjas arba vežėjas, valdantis atitinkamą paslaugą, turi galimybę apskųsti leidimus išduodančios institucijos sprendimus
  . [55 pakeit.]


  Leidimas išduodamas, išskyrus atvejus, kai atsisakymas jį

  Prašymas
  išduoti
  leidimą
  gali būti pagrįstas

  atmestas tik remiantis
  viena ar daugiau iš šių priežasčių: [56 pakeit.]







  a) | pareiškėjas jam tiesiogiai prieinamomis priemonėmis negali teikti paraiškoje nurodytos paslaugos; |
| --- | --- | --- |

11)

įterpiami šie straipsniai:

„8a straipsnis

Leidimų teikti keleivių vežimo ne trumpesniais kaip

  iki
  100 kilometrų (matuojant tiesia linija) tarptautiniais maršrutais paslaugas išdavimo
  , sustabdymo ir leidimų panaikinimo
  tvarka [45 pakeit.]

1.   Leidimą išduodanti valdžios institucija sprendimą dėl paraiškos priima
  nedelsdama ir ne vėliau kaip
  per du mėnesius nuo tos dienos, kurią vežėjas pateikė paraišką. [46 pakeit.]

2.   Leidimas išduodamas, išskyrus atvejus, kai atsisakymas jį išduoti gali būti pagrįstas viena ar daugiau 8c straipsnio 2 dalies a–c

  a–ca
  punktuose išvardytų priežasčių. [47 pakeit.]

3.   Leidimą išduodanti valdžios institucija informavimo tikslais

  per dvi savaites nuo prašymo gavimo dienos
  persiunčia visų valstybių narių, kurių teritorijose keleiviai įlaipinami arba išlaipinami, kompetentingoms valdžios institucijoms
  paraiškos kopiją kartu su kitų reikiamų dokumentų kopijomis
  ir
  jos įvertinimą. Leidimą išduodanti valdžios institucija atitinkamus dokumentus taip pat perduoda
  valstybių narių, kurių teritorijos kertamos
  keleivių
  neįlaipinant ir neišlaipinant keleivių, kompetentingoms valdžios institucijoms paraiškos kopiją kartu su kitų reikiamų dokumentų kopijomis ir jos įvertinimą

  informavimo tikslais
  . [48 pakeit.]

3a.
     
  Jeigu viena iš kompetentingų valdžios institucijų valstybėse narėse, kurių teritorijose keleiviai įlaipinami arba išlaipinami, dėl vienos iš 2 dalyje išvardytų priežasčių nesutinka, kad būtų išduotas leidimas, leidimas negali būti suteiktas, tačiau klausimą per vieną mėnesį nuo jos atsakymo gavimo dienos galima perduoti nagrinėti Komisijai. [49 pakeit.]

3b.
     
  Pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, kurių kompetentingos valdžios institucijos nedavė sutikimo, Komisija per keturis mėnesius nuo tos dienos, kurią gavo pranešimą iš leidimą išduodančios valdžios institucijos, priima sprendimą. Sprendimas įsigalioja po trisdešimties dienų nuo pranešimo apie jį atitinkamoms valstybėms narėms dienos. [50 pakeit.]

3c.
     
  Komisijos sprendimas taikomas iki tol, kol valstybės narės pasiekia susitarimą ir leidimą išduodanti institucija priima sprendimą dėl paraiškos. [51 pakeit.]

8b straipsnis

Leidimų teikti vidaus reguliarias paslaugas išdavimo tvarka

1.   Leidimą išduodanti valdžios institucija sprendimą dėl paraiškos priima
  ne vėliau kaip
  per du mėnesius nuo tos dienos, kurią vežėjas pateikė paraišką. Šis laikotarpis gali būti pailgintas iki keturių

  trijų
  mėnesių, jei prašoma atlikti 8c straipsnio 2 dalies d punkte nurodytą analizę. [52 pakeit.]

2.   Leidimas teikti vidaus reguliarias paslaugas išduodamas, išskyrus atvejus, kai atsisakymas jį išduoti gali būti pagrįstas viena ar daugiau 8c straipsnio 2 dalies a–c

  a–ca
  punktuose išvardytų priežasčių ir, jei teikiama keleivių vežimo trumpesniu

  iki, tačiau ne ilgesniu
  nei 100 kilometrų (matuojant tiesia linija) atstumu paslauga, 8c straipsnio 2 dalies d punkte nurodyta priežastimi. [53 pakeit.]

3.   2 dalyje nurodytas atstumas gali būti pailgintas iki 120 kilometrų, jei reguliarią paslaugą ketinama pradėti teikti išvykimo ir atvykimo punktuose, kuriuose vežimo paslaugos jau teikiamos pagal daugiau nei vieną viešųjų paslaugų sutartį.
  [54 pakeit.]

8c straipsnis

Leidimus išduodančių valdžios institucijų sprendimai

1.   Laikydamasi 8, 8a arba 8b straipsnyje nustatytos tvarkos, leidimą išduodanti valdžios institucija išduoda leidimą, išduoda leidimą su išlygomis arba atmeta paraišką. Leidimą išduodanti valdžios institucija apie savo sprendimą informuoja visas 8 straipsnio 1 dalyje nurodytas kompetentingas valdžios institucijas.

2.   Sprendimuose atmesti paraišką arba, išduoti leidimą su išlygomis
  arba sustabdyti ar panaikinti leidimą
  nurodomos priežastys, kuriomis jie grindžiami
  ir, kai taikoma, atsižvelgiama į reguliavimo institucijos atliktas analizes. Prašymo teikėjas arba vežėjas, valdantis atitinkamą paslaugą, turi galimybę apskųsti leidimus išduodančios institucijos sprendimus
  . [55 pakeit.]

Leidimas išduodamas, išskyrus atvejus, kai atsisakymas jį

  Prašymas
  išduoti
  leidimą
  gali būti pagrįstas

  atmestas tik remiantis
  viena ar daugiau iš šių priežasčių: [56 pakeit.]

a)

pareiškėjas jam tiesiogiai prieinamomis priemonėmis negali teikti paraiškoje nurodytos paslaugos;

| b) | pareiškėjas nesilaiko nacionalinių arba tarptautinių kelių transporto teisės aktų, ypač sąlygų ir reikalavimų, susijusių su leidimais teikti keleivių vežimo kelių transportu tarptautiniais maršrutais paslaugas, arba šiurkščiai pažeidžia Sąjungos
  arba nacionalinės arba, kai tinkama, regiono
  kelių transporto teisės aktus, visų pirma, taisykles, taikomas
  techniniams
  transporto priemonėms

  priemonių reikalavimams
  ir
  išmetamųjų teršalų normoms bei
  vairuotojų vairavimo ir poilsio laikui; [57 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

pareiškėjas nesilaiko nacionalinių arba tarptautinių kelių transporto teisės aktų, ypač sąlygų ir reikalavimų, susijusių su leidimais teikti keleivių vežimo kelių transportu tarptautiniais maršrutais paslaugas, arba šiurkščiai pažeidžia Sąjungos
  arba nacionalinės arba, kai tinkama, regiono
  kelių transporto teisės aktus, visų pirma, taisykles, taikomas
  techniniams
  transporto priemonėms

  priemonių reikalavimams
  ir
  išmetamųjų teršalų normoms bei
  vairuotojų vairavimo ir poilsio laikui; [57 pakeit.]

| c) | paraiškos pratęsti leidimo galiojimo laiką pateikimo atveju nėra tenkinamos leidimo išdavimo sąlygos; |
| --- | --- |

c)

paraiškos pratęsti leidimo galiojimo laiką pateikimo atveju nėra tenkinamos leidimo išdavimo sąlygos;

| ca) | pareiškėjas paprašė išduoti leidimą teikti reguliarią paslaugą tame pačiame arba alternatyviame maršrute, kai kompetentinga valdžios institucija viešųjų paslaugų teikėjui yra suteikusi išimtinę teisę teikti tam tikras keleivių vežimo viešąsias paslaugas mainais už viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymą pagal viešųjų paslaugų teikimo sutartį, pagal Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 3 straipsnį. Ši atmetimo priežastis nedaro poveikio šio reglamento 8d straipsnio 1 dalies a punktui; [58 pakeit.] |
| --- | --- |

ca)

pareiškėjas paprašė išduoti leidimą teikti reguliarią paslaugą tame pačiame arba alternatyviame maršrute, kai kompetentinga valdžios institucija viešųjų paslaugų teikėjui yra suteikusi išimtinę teisę teikti tam tikras keleivių vežimo viešąsias paslaugas mainais už viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymą pagal viešųjų paslaugų teikimo sutartį, pagal Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 3 straipsnį. Ši atmetimo priežastis nedaro poveikio šio reglamento 8d straipsnio 1 dalies a punktui; [58 pakeit.]

| d) | remdamasi objektyvia ekonomine analize, reguliavimo institucija nustato, kad paslauga keltų pavojų viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai.
  Atliekant tą analizę vertinamos rinkos ir susijusio tinklo atitinkamos struktūrinės ir geografinės ypatybės (dydis, paklausos ypatybės, tinklo sudėtingumas, techninis ir geografinis izoliuotumas bei į sutartį įtrauktos paslaugos), taip pat tai, ar dėl naujosios paslaugos gerėja paslaugų kokybė ir (arba) ekonominis efektyvumas
  . [59 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

remdamasi objektyvia ekonomine analize, reguliavimo institucija nustato, kad paslauga keltų pavojų viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai.
  Atliekant tą analizę vertinamos rinkos ir susijusio tinklo atitinkamos struktūrinės ir geografinės ypatybės (dydis, paklausos ypatybės, tinklo sudėtingumas, techninis ir geografinis izoliuotumas bei į sutartį įtrauktos paslaugos), taip pat tai, ar dėl naujosios paslaugos gerėja paslaugų kokybė ir (arba) ekonominis efektyvumas
  . [59 pakeit.]

Leidimus išduodančios valdžios institucijos neatmeta paraiškų vien dėl to, kad
  leidimo prašantis
  vežėjas siūlo mažesnes kainas negu kiti vežėjai,
  nebent priežiūros institucija
  arba
  kita atitinkama nacionalinė įstaiga nustato, kad paraiškos teikėjas, siekiantis patekti į rinką, ketina teikti paslaugas ilgą laiką ir už mažesnę nei įprasta kainą, o tai darydamas jis greičiausiai pakenktų sąžiningai konkurencijai. Leidimus išduodančios institucijos neatmeta paraiškų vien
  dėl to, kad toje susisiekimo linijoje paslaugas jau teikia kiti vežėjai. [60 pakeit.]

3.   Valstybės narės užtikrina, kad leidimus išduodančios valdžios institucijos priimti sprendimai galėtų būti peržiūrimi teismine tvarka. Teisminė peržiūra sustabdomąjį poveikį gali turėti tik tuo atveju, kai dėl leidimus išduodančios valdžios institucijos sprendimo pareiškėjui gali būti iš karto padaryta neatitaisoma ar akivaizdžiai per didelė žala. Ši nuostata nedaro poveikio skundą nagrinėjančio teismo įgaliojimams, suteiktiems pagal atitinkamos valstybės narės konstitucinę teisę.

8d straipsnis

Teisės patekti į rinką ribojimas

1.   Valstybės narės gali apriboti teisę patekti į tarptautinę ir šalies reguliarių
  susisiekimo autobusais ir tolimojo susisiekimo autobusais
  paslaugų rinką, jei siūloma reguliari paslauga yra keleivių vežimo trumpesniais nei 100 kilometrų (matuojant tiesia linija) atstumais paslauga, kuri

  kelionės atstumais ir jei ši paslauga
  keltų pavojų viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai
  arba jei paslauga teikiama bet kokiu atstumu, jeigu tai yra miesto ar priemiesčių centre arba aglomeracijoje, arba jei ja neatitinkama vežimo iš vienos vietos į kitą ir aplinkinių vietovių poreikių, arba jei prašytojas nesilaiko kelių transporto arba kitų atitinkamų nacionalinės, Sąjungos ar tarptautinės teisės nuostatų
  . [61 pakeit.]

1a.
     
  Jeigu kompetentinga valdžios institucija suteikė išimtines teises įmonei, kuri teikia paslaugas pagal viešųjų paslaugų sutartį, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 3 straipsniu, išimtinių teisių apsauga taikoma tik keleivių vežimo viešosioms paslaugoms, teikiamoms tuose pačiuose arba alternatyviuose maršrutuose. Šis išimtinių teisių suteikimas netrukdo teikti naujų reguliarių paslaugų tais atvejais, kai tos paslaugos nekonkuruoja su paslaugomis, numatytomis viešųjų paslaugų teikimo sutartyje, arba jos yra teikiamos kitais maršrutais. [62 pakeit.]

2.   Viešųjų paslaugų sutartį sudariusios kompetentingos valdžios institucijos arba viešųjų paslaugų sutartį vykdantys viešųjų paslaugų teikėjai gali paprašyti reguliavimo institucijos išanalizuoti, ar kiltų pavojus viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai.

Kai gaunamas toks prašymas,
  išnagrinėjusi prašymą reguliavimo institucija nusprendžia, ar atliks ekonominę analizę
  pagal 8c straipsnio 2 dalies d punktą, nebent egzistuoja išskirtinių praktinių arba kitų priežasčių, pateisinančių sprendimą to nedaryti
  . Apie savo sprendimą ji informuoja suinteresuotąsias šalis. [63 pakeit.]

3.   Jei reguliavimo institucija atlieka ekonominę analizę, ji
  kaip galima greičiau ir ne vėliau nei
  per šešias savaites

  tris mėnesius
  nuo visos reikiamos informacijos gavimo dienos informuoja visas suinteresuotąsias šalis apie tos analizės rezultatus ir savo išvadas. Reguliavimo institucija gali padaryti išvadą, kad turi būti išduotas įprastas ar sąlyginis leidimas arba atsisakyta jį išduoti. [64 pakeit.]

Leidimus išduodančios valdžios institucijos privalo laikytis reguliavimo institucijos išvadų.

4.   Kompetentingos valdžios institucijos ir viešųjų paslaugų teikėjai pateikia reguliavimo institucijai 2 ir 3 dalims įgyvendinti reikalingą informaciją.

5.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma šio straipsnio taikymo tvarka ir kriterijai
  , ypač kai yra atliekama ekonominė analizė
  . [65 pakeit.]

5a.
     
  Valstybės narės gali toliau liberalizuoti nacionalines reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas, atsižvelgdamos į leidimų išdavimo tvarką arba kilometrų ribas.
  “; [66 pakeit.]

| 12) | 9 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Paraiškoms pratęsti leidimų galiojimo terminą arba pakeisti sąlygas, pagal kurias turi būti teikiamos leidime nurodytos paslaugos, mutatis mutandis taikomi 8, 8a, 8b ir 8c straipsniai.“; |
| --- | --- |

12)

9 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Paraiškoms pratęsti leidimų galiojimo terminą arba pakeisti sąlygas, pagal kurias turi būti teikiamos leidime nurodytos paslaugos, mutatis mutandis taikomi 8, 8a, 8b ir 8c straipsniai.“;

mutatis mutandis

| 13) | IV skyriaus antraštė pakeičiama taip:
  „SPECIALIOS REGULIARIOS PASLAUGOS, KURIOMS TEIKTI NEREIKIA LEIDIMO“; |
| --- | --- |

13)

IV skyriaus antraštė pakeičiama taip:

„SPECIALIOS REGULIARIOS PASLAUGOS, KURIOMS TEIKTI NEREIKIA LEIDIMO“;

| 13a) | 11 straipsnis papildomas šia 3a dalimi:





  „3a.
     
  Valstybė narė gali nuspręsti iš vežėjo nerezidento reikalauti patenkinti sąlygas, susijusias su reikalavimu įsisteigti priimančiojoje valstybėje narėje, kaip tai nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1071/2009

   (*1)

  po to kai šiam vežėjui buvo suteiktas leidimas teikti nacionalines reguliarias paslaugas prieš vežėjui pradedant teikti atitinkamas paslaugas. Tokie sprendimai turi būti motyvuoti. Sprendimu atsižvelgiama į priimančiojoje valstybėje narėje nesančio rezidentu vežėjo dydį ir veiklos trukmę. Jei priimančioji valstybė narė nustato, kad vežėjas nerezidentas netenkina įsisteigimo reikalavimų, ji gali panaikinti atitinkamus leidimus, suteiktus jai nacionalinėms reguliarioms paslaugoms teikti arba sustabdyti leidimą, kol reikalavimas nebus patenkintas.




  (*1)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009, nustatantis bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles ir panaikinantis Tarybos direktyvą 96/26/EB (OL L 300, 2009 11 14, p. 51).“; [67 pakeit.]" |
| --- | --- |

13a)

13a)

11 straipsnis papildomas šia 3a dalimi:

11 straipsnis papildomas šia 3a dalimi:

„3a.
     
  Valstybė narė gali nuspręsti iš vežėjo nerezidento reikalauti patenkinti sąlygas, susijusias su reikalavimu įsisteigti priimančiojoje valstybėje narėje, kaip tai nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1071/2009

   (*1)

  po to kai šiam vežėjui buvo suteiktas leidimas teikti nacionalines reguliarias paslaugas prieš vežėjui pradedant teikti atitinkamas paslaugas. Tokie sprendimai turi būti motyvuoti. Sprendimu atsižvelgiama į priimančiojoje valstybėje narėje nesančio rezidentu vežėjo dydį ir veiklos trukmę. Jei priimančioji valstybė narė nustato, kad vežėjas nerezidentas netenkina įsisteigimo reikalavimų, ji gali panaikinti atitinkamus leidimus, suteiktus jai nacionalinėms reguliarioms paslaugoms teikti arba sustabdyti leidimą, kol reikalavimas nebus patenkintas.

(*1)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009, nustatantis bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles ir panaikinantis Tarybos direktyvą 96/26/EB (OL L 300, 2009 11 14, p. 51).“; [67 pakeit.]"

*1

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009, nustatantis bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles ir panaikinantis Tarybos direktyvą 96/26/EB (OL L 300, 2009 11 14, p. 51).“;

| 14) | 12 straipsnio 1–5 dalys išbraukiamos; |
| --- | --- |

14)

12 straipsnio 1–5 dalys išbraukiamos;

| 15) | 13 straipsnis išbraukiamas.
  [68 pakeit.] |
| --- | --- |

15)

15)

13 straipsnis išbraukiamas.
  [68 pakeit.]

13 straipsnis išbraukiamas.

[68 pakeit.]

| 16) | 15 straipsnis pakeičiamas taip:

  „15 straipsnis
  Leidžiamos kabotažo operacijos
  Kabotažo operacijos leidžiamos šioms paslaugoms:






  a) | laikinai teikiamoms specialioms reguliarioms paslaugoms su sąlyga, kad jos teikiamos pagal organizatoriaus ir vežėjo sudarytą sutartį; |
| --- | --- | --- |

16)

15 straipsnis pakeičiamas taip:

„15 straipsnis

Leidžiamos kabotažo operacijos

Kabotažo operacijos leidžiamos šioms paslaugoms:

a)

laikinai teikiamoms specialioms reguliarioms paslaugoms su sąlyga, kad jos teikiamos pagal organizatoriaus ir vežėjo sudarytą sutartį;

| b) | laikinai teikiamoms vienkartinėms paslaugoms; [69 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

laikinai teikiamoms vienkartinėms paslaugoms; [69 pakeit.]

| c) | pagal šį reglamentą teikiamoms reguliarioms paslaugoms
  , kurias priimančiojoje valstybėje narėje teikia vežėjas nerezidentas, teikiantis reguliarią tarptautinę paslaugą pagal šį reglamentą, išskyrus transporto paslaugas, kuriomis patenkinami miesto centro ar miestų telkinio poreikiai arba susisiekimo tarp miestų telkinio ir aplinkinių rajonų poreikiai
  .
  Kabotažo operacijos nėra atliekamos atskirai nuo tokios tarptautinės paslaugos
  .“; [70 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

pagal šį reglamentą teikiamoms reguliarioms paslaugoms
  , kurias priimančiojoje valstybėje narėje teikia vežėjas nerezidentas, teikiantis reguliarią tarptautinę paslaugą pagal šį reglamentą, išskyrus transporto paslaugas, kuriomis patenkinami miesto centro ar miestų telkinio poreikiai arba susisiekimo tarp miestų telkinio ir aplinkinių rajonų poreikiai
  .
  Kabotažo operacijos nėra atliekamos atskirai nuo tokios tarptautinės paslaugos
  .“; [70 pakeit.]

| 16a) | 16 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:



  „1.   Jeigu Bendrijos teisės aktuose nenumatyta kitaip, kabotažo operacijoms taikomi
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/71/EB

   (*2)

  reikalavimai
  ir priimančiojoje valstybėje narėje galiojantys įstatymai ir kiti teisės aktai, reglamentuojantys:

  , reglamentai ir administracinės nuostatos, reglamentuojantys:




  (*2)  
  1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (OL L 18, 1997 1 21, p. 1).“; [72 pakeit.]" |
| --- | --- |

16a)

16a)

16 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

16 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

„1.   Jeigu Bendrijos teisės aktuose nenumatyta kitaip, kabotažo operacijoms taikomi
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/71/EB

   (*2)

  reikalavimai
  ir priimančiojoje valstybėje narėje galiojantys įstatymai ir kiti teisės aktai, reglamentuojantys:

  , reglamentai ir administracinės nuostatos, reglamentuojantys:

(*2)  
  1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (OL L 18, 1997 1 21, p. 1).“; [72 pakeit.]"

*2

1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (OL L 18, 1997 1 21, p. 1).“;

| 17) | 17 straipsnis išbraukiamas.
  [73 pakeit.] |
| --- | --- |

17)

17)

17 straipsnis išbraukiamas.
  [73 pakeit.]

17 straipsnis išbraukiamas.

[73 pakeit.]

| 17a) | 17 straipsnis pakeičiamas taip:



  „17 straipsnis
  Kabotažo operacijų kontrolės dokumentai

  1.   Vienkartinių paslaugų kabotažo operacijos teikiamos turint 12 straipsnyje nurodytą kelionės lapą
  popieriniu arba elektroniniu formatu
  , kuris turi būti laikomas transporto priemonėje ir pateikiamas bet kurio įgalioto tikrinančio pareigūno

  leidimą turinčio inspektoriaus
  prašymu.


  2.   Kelionės lape pateikiama ši informacija:






  a) | išvykimo ir atvykimo vežimo punktai
  , kuriuose teikiama paslauga
  ; |
| --- | --- | --- |

17a)

17a)

17 straipsnis pakeičiamas taip:

17 straipsnis pakeičiamas taip:

„17 straipsnis

Kabotažo operacijų kontrolės dokumentai

1.   Vienkartinių paslaugų kabotažo operacijos teikiamos turint 12 straipsnyje nurodytą kelionės lapą
  popieriniu arba elektroniniu formatu
  , kuris turi būti laikomas transporto priemonėje ir pateikiamas bet kurio įgalioto tikrinančio pareigūno

  leidimą turinčio inspektoriaus
  prašymu.

2.   Kelionės lape pateikiama ši informacija:

a)

išvykimo ir atvykimo vežimo punktai
  , kuriuose teikiama paslauga
  ;

| b) | išvykimo data ir vežimo

  paslaugos teikimo
  pabaigos data. |
| --- | --- |

b)

išvykimo data ir vežimo

  paslaugos teikimo
  pabaigos data.

3.   Kelionės lapus knygų pavidalu, kaip nurodyta 12 straipsnyje, išduoda įsisteigimo valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos ar įstaigos.

4.   Specialių reguliarių paslaugų kontrolės dokumentą atstoja vežėjo ir transporto organizatoriaus sudaryta sutartis arba patvirtinta jos kopija. Tačiau kelionės lapas užpildomas kaip mėnesinė

  mėnesio
  suvestinė.

5.   Panaudoti kelionės lapai grąžinami kompetentingai valdžios institucijai ar įstaigai įsisteigimo valstybėje narėje tos valdžios institucijos ar įstaigos nustatyta tvarka

  Per patikrinimus vairuotojas turi galėti susisiekti su centrine administracija, transporto vadybininku arba bet kuriuo kitu asmeniu ar subjektu, kuris gali pateikti prašomus dokumentus
  .
  “; [74 pakeit.]

| 18) | 19 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

  „2.   Kabotažo operacijas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais atliekantys arba keleivių vežimo tarptautiniais maršrutais šiuo transportu paslaugas teikiantys vežėjai leidžia atlikti visus tikrinimus, kuriais siekiama užtikrinti, kad veikla būtų vykdoma tinkamai, visų pirma nepažeidžiant vairavimo ir poilsio trukmės reikalavimų.“; |
| --- | --- |

18)

19 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„2.   Kabotažo operacijas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais atliekantys arba keleivių vežimo tarptautiniais maršrutais šiuo transportu paslaugas teikiantys vežėjai leidžia atlikti visus tikrinimus, kuriais siekiama užtikrinti, kad veikla būtų vykdoma tinkamai, visų pirma nepažeidžiant vairavimo ir poilsio trukmės reikalavimų.“;

| 19) | 20 straipsnis pakeičiamas taip:

  „20 straipsnis
  Savitarpio pagalba

  1.   Valstybės narės padeda viena kitai užtikrinti šio reglamento taikymą ir stebėseną. Jos keičiasi informacija per nacionalinius ryšių palaikymo punktus, įsteigtus pagal Reglamento (EB) Nr. 1071/2009 18 straipsnį.


  2.   Atlikdamos ekonominę analizę, kuria siekiama nustatyti, ar siūlomos reguliarios paslaugos keltų pavojų vežimo tarptautiniais maršrutais viešųjų paslaugų sutarčiai, reguliavimo institucijos bendradarbiauja tarpusavyje. Prieš priimdama sprendimą, leidimą išduodanti valdžios institucija pasikonsultuoja su visų kitų valstybių narių, per kurias eina atitinkamas tarptautinis reguliarios paslaugos maršrutas, reguliavimo institucijomis ir prireikus paprašo jų pateikti visą reikalingą informaciją.“; |
| --- | --- |

19)

20 straipsnis pakeičiamas taip:

„20 straipsnis

Savitarpio pagalba

1.   Valstybės narės padeda viena kitai užtikrinti šio reglamento taikymą ir stebėseną. Jos keičiasi informacija per nacionalinius ryšių palaikymo punktus, įsteigtus pagal Reglamento (EB) Nr. 1071/2009 18 straipsnį.

2.   Atlikdamos ekonominę analizę, kuria siekiama nustatyti, ar siūlomos reguliarios paslaugos keltų pavojų vežimo tarptautiniais maršrutais viešųjų paslaugų sutarčiai, reguliavimo institucijos bendradarbiauja tarpusavyje. Prieš priimdama sprendimą, leidimą išduodanti valdžios institucija pasikonsultuoja su visų kitų valstybių narių, per kurias eina atitinkamas tarptautinis reguliarios paslaugos maršrutas, reguliavimo institucijomis ir prireikus paprašo jų pateikti visą reikalingą informaciją.“;

| 20) | 26 straipsnis pakeičiamas taip:

  „26 straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   4 straipsnio 2 dalyje, 5 straipsnio 5 dalyje, 6 straipsnio 4 dalyje, 7 straipsnio 2 dalyje, 8d straipsnio 5 dalyje ir 28 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo ... [šio reglamento įsigaliojimo data].


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 4 straipsnio 2 dalyje, 5 straipsnio 5 dalyje, 6 straipsnio 4 dalyje, 7 straipsnio 2 dalyje, 8d straipsnio 5 dalyje ir 28 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 4 straipsnio 2 dalį, 5 straipsnio 5 dalį, 6 straipsnio 4 dalį, 7 straipsnio 2 dalį, 8d straipsnio 5 dalį ir 28 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“; |
| --- | --- |

20)

26 straipsnis pakeičiamas taip:

„26 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   4 straipsnio 2 dalyje, 5 straipsnio 5 dalyje, 6 straipsnio 4 dalyje, 7 straipsnio 2 dalyje, 8d straipsnio 5 dalyje ir 28 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo ... [šio reglamento įsigaliojimo data].

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 4 straipsnio 2 dalyje, 5 straipsnio 5 dalyje, 6 straipsnio 4 dalyje, 7 straipsnio 2 dalyje, 8d straipsnio 5 dalyje ir 28 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 4 straipsnio 2 dalį, 5 straipsnio 5 dalį, 6 straipsnio 4 dalį, 7 straipsnio 2 dalį, 8d straipsnio 5 dalį ir 28 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“;

| 21) | 28 straipsnis pakeičiamas taip:

  „28 straipsnis
  Ataskaitų teikimas

  1.   Valstybės narės

  Valstybių narių kompetentingos institucijos
  ne vėliau kaip kiekvienų metų sausio 31 d., o pirmąjį kartą – ne vėliau kaip ... [pirmi metai po šio reglamento įsigaliojimo] sausio 31 d. nurodo Komisijai per ankstesnius metus išduotų leidimų teikti reguliarias paslaugas skaičių ir bendrą tų metų gruodžio 31 d. galiojančių leidimų teikti reguliarias paslaugas skaičių. Ta informacija pateikiama suskirstyta pagal reguliarios paslaugos paskirties valstybes nares. Valstybės narės taip pat pateikia Komisijai duomenis apie specialių reguliarių ir vienkartinių paslaugų kabotažo operacijas, kurias per ankstesnius metus atliko vežėjai rezidentai. [75 pakeit.]



  2.   Priimančiosios valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos ne vėliau kaip kiekvienų metų sausio 31 d., o pirmąjį kartą – ne vėliau kaip ... [pirmi metai po šio reglamento įsigaliojimo] sausio 31 d. pateikia Komisijai statistinius duomenis apie tai, kiek leidimų atlikti 15 straipsnio c punkte nurodytų reguliarių paslaugų kabotažo operacijas buvo išduota per ankstesnius metus.


  3.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma lentelės, kurioje turi būti pateikti 1 ir 2 dalyse nurodyti statistiniai duomenys, forma ir teiktini duomenys.


  4.   Valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų sausio 31 d., o pirmąjį kartą – ne vėliau kaip ... [pirmi metai po šio reglamento įsigaliojimo] sausio 31 d. nurodo Komisijai vežėjų, ankstesnių metų gruodžio 31 d. turėjusių Bendrijos licenciją, skaičių ir patvirtintų licencijos kopijų skaičių, atitinkantį tą dieną eksploatuojamų transporto priemonių skaičių.


  5.   Komisija

  Ne vėliau kaip ...
  [įrašyti penkerių metų

  5 metai
  po šio reglamento taikymo pradžios dienos datą]
  Komisija
  pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo ataskaitą. Ataskaitoje pateikiama informacija apie tai, kiek šis reglamentas padėjo pagerinti keleivių vežimo kelių transportu rinkos

  , visų pirma keleivių atžvilgiu, autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų darbuotojų ir aplinkos
  veikimą.“. [76 pakeit.] |
| --- | --- |

21)

28 straipsnis pakeičiamas taip:

„28 straipsnis

Ataskaitų teikimas

1.   Valstybės narės

  Valstybių narių kompetentingos institucijos
  ne vėliau kaip kiekvienų metų sausio 31 d., o pirmąjį kartą – ne vėliau kaip ... [pirmi metai po šio reglamento įsigaliojimo] sausio 31 d. nurodo Komisijai per ankstesnius metus išduotų leidimų teikti reguliarias paslaugas skaičių ir bendrą tų metų gruodžio 31 d. galiojančių leidimų teikti reguliarias paslaugas skaičių. Ta informacija pateikiama suskirstyta pagal reguliarios paslaugos paskirties valstybes nares. Valstybės narės taip pat pateikia Komisijai duomenis apie specialių reguliarių ir vienkartinių paslaugų kabotažo operacijas, kurias per ankstesnius metus atliko vežėjai rezidentai. [75 pakeit.]

2.   Priimančiosios valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos ne vėliau kaip kiekvienų metų sausio 31 d., o pirmąjį kartą – ne vėliau kaip ... [pirmi metai po šio reglamento įsigaliojimo] sausio 31 d. pateikia Komisijai statistinius duomenis apie tai, kiek leidimų atlikti 15 straipsnio c punkte nurodytų reguliarių paslaugų kabotažo operacijas buvo išduota per ankstesnius metus.

3.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma lentelės, kurioje turi būti pateikti 1 ir 2 dalyse nurodyti statistiniai duomenys, forma ir teiktini duomenys.

4.   Valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų sausio 31 d., o pirmąjį kartą – ne vėliau kaip ... [pirmi metai po šio reglamento įsigaliojimo] sausio 31 d. nurodo Komisijai vežėjų, ankstesnių metų gruodžio 31 d. turėjusių Bendrijos licenciją, skaičių ir patvirtintų licencijos kopijų skaičių, atitinkantį tą dieną eksploatuojamų transporto priemonių skaičių.

5.   Komisija

  Ne vėliau kaip ...
  [įrašyti penkerių metų

  5 metai
  po šio reglamento taikymo pradžios dienos datą]
  Komisija
  pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo ataskaitą. Ataskaitoje pateikiama informacija apie tai, kiek šis reglamentas padėjo pagerinti keleivių vežimo kelių transportu rinkos

  , visų pirma keleivių atžvilgiu, autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų darbuotojų ir aplinkos
  veikimą.“. [76 pakeit.]

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo ... [XX].

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 262, 2018 7 25, p. 47.

1

(2)  OL C 387, 2018 10 25, p. 70.

2

(3)  2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento pozicija.

3

(4)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 561/2006 (OL L 300, 2009 11 14, p. 88).

4

(5)  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70 (OL L 315, 2007 12 3, p. 1).

5

(6)  2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 165/2014 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo (OL L 60, 2014 2 28, p. 1).

6

(7)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

7

---

| 2020 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 449/694 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 449/694

---

P8_TA(2019)0126

Direktyvos 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo ir Reglamento (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo dalinis pakeitimas, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės išstojimą iš Europos Sąjungos ***I

2019 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo [su pakeitimais, padarytais Direktyva 2018/XXX/ES,] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/XXX [dėl energetikos sąjungos valdymo] adaptavimo atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės išstojimą iš Europos Sąjungos (COM(2018)0744 – C8-0482/2018 – 2018/0385(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 449/72)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0744), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0744),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 192 straipsnio 1 dalį ir 194 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0482/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 192 straipsnio 1 dalį ir 194 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0482/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 30 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 30 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A8-0014/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A8-0014/2019),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0385

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. vasario 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiami Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo ir Reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, atsižvelgiant į Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimą iš Sąjungos

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą (ES) 2019/504.)

---