# Официален вестник C 429/11 д

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 429 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6311 декември 2020 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 429

Издание на български език

Информация и известия

Година 6311 декември 2020 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 554-та пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 16.9.2020 г. – 18.9.2020 г. |
| 2020/C 429/01 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Цифров единен пазар — тенденции и възможности за МСП (становище по собствена инициатива) | 1 |
| 2020/C 429/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ефективни и координирани мерки на ЕС за борба с данъчните измами, избягването на данъци, изпирането на пари и данъчните убежища (становище по собствена инициатива) | 6 |
| 2020/C 429/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Върховенството на закона и въздействието му върху икономическия растеж (становище по собствена инициатива) | 16 |
| 2020/C 429/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Защитата на непридружените непълнолетни мигранти в Европа (становище по собствена инициатива) | 24 |
| 2020/C 429/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Обществените поръчки като инструмент за създаване на стойност и достойнство на труда в областта на услугите по почистване и поддръжка (становище по собствена инициатива) | 30 |
| 2020/C 429/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Цифровизирано минно дело в Европа: нови решения за устойчиво производство на суровини (становище по собствена инициатива) | 37 |
| 2020/C 429/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Към структурирано участие на младежта в процеса на вземане на решения в ЕС относно климата и устойчивостта (становище по собствена инициатива) | 44 |
| 2020/C 429/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Към стратегия на ЕС за устойчиво потребление (становище по собствена инициатива) | 51 |
| 2020/C 429/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Интегриран подход към селските райони на ЕС със специален акцент върху уязвимите региони (становище по собствена инициатива) | 60 |
| 2020/C 429/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съвместимост на търговската политика на ЕС с Европейския зелен пакт (становище по собствена инициатива) | 66 |
| 2020/C 429/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Енергетика: жените като равнопоставени участници през 21-ви век (становище по собствена инициатива) | 77 |
| 2020/C 429/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Между трансевропейска супермрежа и местни енергийни острови — правилната комбинация от децентрализирани решения и централизирани структури за икономически, социално и екологично устойчив енергиен преход (становище по собствена инициатива) | 85 |
| 2020/C 429/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Универсален достъп до достойно, устойчиво и достъпно в дългосрочен план жилищно настаняване (становище по собствена инициатива) | 93 |
| 2020/C 429/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Бъдещето на въздушния транспорт в ЕС по време на кризата във връзка с коронавируса и след нея (становище по собствена инициатива) | 99 |
| 2020/C 429/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно ЕС и Африка: превръщане на партньорството за справедливо развитие в реалност, основана на устойчивостта и общите ценности (становище по собствена инициатива) | 105 |
| 2020/C 429/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Приносът на гражданското общество към екологичната програма и устойчивото развитие на Западните Балкани като част от процеса на присъединяване към ЕС (становище по собствена инициатива) | 114 |
| 2020/C 429/17 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Пазари на въглеродни емисии: създаване, структура и предизвикателства пред европейската промишленост (становище по собствена инициатива) | 122 |
| 2020/C 429/18 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Укрепване на социалните предприятия с нестопанска цел като основен стълб на социално справедлива Европа (проучвателно становище) | 131 |
| 2020/C 429/19 | Становище на Европейския икономическия и социален комитет относно Задължение за надлежна проверка (проучвателно становище) | 136 |
| 2020/C 429/20 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Преразглеждане на Териториалната програма на ЕС, Лайпцигската харта и Програмата на ЕС за градовете (проучвателно становище по искане на германското председателство) | 145 |
| 2020/C 429/21 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на структурната политика и политиката на сближаване на ЕС за преобразуването на икономиката по новаторски и интелигентен начин (проучвателно становище) | 153 |
| 2020/C 429/22 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Достойни минимални работни заплати в цяла Европа (проучвателно становище по искане на Европейския парламент/Съвета) | 159 |
| 2020/C 429/23 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Достойни условия на труд в основаната на платформи икономика (проучвателно становище по искане на германското председателство) | 173 |
| 2020/C 429/24 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Цифровизация и устойчивост — текущо състояние и необходимост от действия от гледна точка на гражданското общество (проучвателно становище) | 187 |
| 2020/C 429/25 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Устойчиви вериги на доставки и достоен труд в международната търговия (проучвателно становище) | 197 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

554-та пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 16.9.2020 г. – 18.9.2020 г.

2020/C 429/01

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Цифров единен пазар — тенденции и възможности за МСП (становище по собствена инициатива)

1

2020/C 429/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ефективни и координирани мерки на ЕС за борба с данъчните измами, избягването на данъци, изпирането на пари и данъчните убежища (становище по собствена инициатива)

6

2020/C 429/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Върховенството на закона и въздействието му върху икономическия растеж (становище по собствена инициатива)

16

2020/C 429/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Защитата на непридружените непълнолетни мигранти в Европа (становище по собствена инициатива)

24

2020/C 429/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Обществените поръчки като инструмент за създаване на стойност и достойнство на труда в областта на услугите по почистване и поддръжка (становище по собствена инициатива)

30

2020/C 429/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Цифровизирано минно дело в Европа: нови решения за устойчиво производство на суровини (становище по собствена инициатива)

37

2020/C 429/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Към структурирано участие на младежта в процеса на вземане на решения в ЕС относно климата и устойчивостта (становище по собствена инициатива)

44

2020/C 429/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Към стратегия на ЕС за устойчиво потребление (становище по собствена инициатива)

51

2020/C 429/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Интегриран подход към селските райони на ЕС със специален акцент върху уязвимите региони (становище по собствена инициатива)

60

2020/C 429/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съвместимост на търговската политика на ЕС с Европейския зелен пакт (становище по собствена инициатива)

66

2020/C 429/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Енергетика: жените като равнопоставени участници през 21-ви век (становище по собствена инициатива)

77

2020/C 429/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Между трансевропейска супермрежа и местни енергийни острови — правилната комбинация от децентрализирани решения и централизирани структури за икономически, социално и екологично устойчив енергиен преход (становище по собствена инициатива)

85

2020/C 429/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Универсален достъп до достойно, устойчиво и достъпно в дългосрочен план жилищно настаняване (становище по собствена инициатива)

93

2020/C 429/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Бъдещето на въздушния транспорт в ЕС по време на кризата във връзка с коронавируса и след нея (становище по собствена инициатива)

99

2020/C 429/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно ЕС и Африка: превръщане на партньорството за справедливо развитие в реалност, основана на устойчивостта и общите ценности (становище по собствена инициатива)

105

2020/C 429/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Приносът на гражданското общество към екологичната програма и устойчивото развитие на Западните Балкани като част от процеса на присъединяване към ЕС (становище по собствена инициатива)

114

2020/C 429/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Пазари на въглеродни емисии: създаване, структура и предизвикателства пред европейската промишленост (становище по собствена инициатива)

122

2020/C 429/18

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Укрепване на социалните предприятия с нестопанска цел като основен стълб на социално справедлива Европа (проучвателно становище)

131

2020/C 429/19

Становище на Европейския икономическия и социален комитет относно Задължение за надлежна проверка (проучвателно становище)

136

2020/C 429/20

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Преразглеждане на Териториалната програма на ЕС, Лайпцигската харта и Програмата на ЕС за градовете (проучвателно становище по искане на германското председателство)

145

2020/C 429/21

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на структурната политика и политиката на сближаване на ЕС за преобразуването на икономиката по новаторски и интелигентен начин (проучвателно становище)

153

2020/C 429/22

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Достойни минимални работни заплати в цяла Европа (проучвателно становище по искане на Европейския парламент/Съвета)

159

2020/C 429/23

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Достойни условия на труд в основаната на платформи икономика (проучвателно становище по искане на германското председателство)

173

2020/C 429/24

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Цифровизация и устойчивост — текущо състояние и необходимост от действия от гледна точка на гражданското общество (проучвателно становище)

187

2020/C 429/25

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Устойчиви вериги на доставки и достоен труд в международната търговия (проучвателно становище)

197

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 554-та пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 16.9.2020 г. – 18.9.2020 г. |
| 2020/C 429/26 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия за мястото на МСП в устойчива и цифрова Европа(COM(2020) 103 final) | 210 |
| 2020/C 429/27 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите – Туризъм и транспорт през 2020 година и след това[COM(2020) 550 final] | 219 |
| 2020/C 429/28 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Преглед на икономическото управление Доклад относно прилагането на регламенти (ЕС) No 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 и 473/2013 и относно пригодността на Директива 2011/85/ЕС на Съвета(COM(2020) 55 final) | 227 |
| 2020/C 429/29 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд+, Кохезионния фонд, Фонда за справедлив преход, Европейския фонд за морско дело и рибарство, както и финансови правила за тях и за фонд Убежище и миграция, фонд Вътрешна сигурност и инструмента за управление на границите и визите[COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)] и относно Изменено предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за регионално развитие и относно Кохезионния фонд[COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD)] | 236 |
| 2020/C 429/30 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно механизма за отпускане на заеми в публичния сектор в рамките на Механизма за справедлив преход[COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)] и относно Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Фонда за справедлив преход[COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD)] | 240 |
| 2020/C 429/31 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Изменено предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+)(COM(2020) 447 — 2018-206-COD) | 245 |
| 2020/C 429/32 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на програма за действията на Съюза в областта на здравето за периода 2021—2027 г. и за отмяна на Регламент (ЕС) No 282/2014 (програма ЕС в подкрепа на здравето)(COM(2020) 405 final — 2020/0102 (COD) | 251 |
| 2020/C 429/33 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие до 2030 г. „Да върнем природата обратно в живота ни(COM (2020) 380 final) | 259 |
| 2020/C 429/34 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Стратегия От фермата до трапезата за справедлива, здравословна и екологосъобразна продоволствена система(COM(2020) 381) | 268 |
| 2020/C 429/35 | Становище на Европейския икономически и социален комитет отностно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение 2003/17/ЕО на Съвета по отношение на еквивалентността на извършените в Украйна полски инспекции на посеви за производство на семена от зърнени култури и по отношение на еквивалентността на семената от зърнени култури, произведени в Украйна(COM(2020) 137 final — 2020/0053 (COD) | 276 |
| 2020/C 429/36 | Становище на Европейския икономически и социален комитетотносно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2019/833 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2019 г. за установяване на мерки за опазване и изпълнение, приложими в регулаторната зона на Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан(COM(2020) 215 final — 2020/95(COD) | 279 |
| 2020/C 429/37 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Сигурно внедряване на 5G в ЕС — прилагане на инструментариума на ЕС(COM(2020) 50 final) | 281 |
| 2020/C 429/38 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Европейска стратегия за данните(COM(2020) 66 final) | 290 |
| 2020/C 429/39 | Становище на Европейския икономически и социален комитета относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за оправомощаване на Франция да договори споразумение за допълнение на съществуващия двустранен договор с Обединеното кралство относно изграждането и експлоатацията от частни концесионери на фиксирана транспортна връзка през Ламанша(COM(2020) 622 final — 2020/0160 (COD) | 296 |
| 2020/C 429/40 | Становище на Европейския икономически и социален комитета относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива (ЕС) 2016/798 по отношение на прилагането на правилата за безопасността на железопътния транспорт и оперативната съвместимост на железопътната система в рамките на фиксираната транспортна връзка през Ламанша(COM(2020) 623 final — 2020/0161 (COD) | 297 |

III   Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

554-та пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 16.9.2020 г. – 18.9.2020 г.

2020/C 429/26

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия за мястото на МСП в устойчива и цифрова Европа(COM(2020) 103 final)

(COM(2020) 103 final)

210

2020/C 429/27

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите – Туризъм и транспорт през 2020 година и след това[COM(2020) 550 final]

[COM(2020) 550 final]

219

2020/C 429/28

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Преглед на икономическото управление Доклад относно прилагането на регламенти (ЕС) No 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 и 473/2013 и относно пригодността на Директива 2011/85/ЕС на Съвета(COM(2020) 55 final)

(COM(2020) 55 final)

227

2020/C 429/29

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд+, Кохезионния фонд, Фонда за справедлив преход, Европейския фонд за морско дело и рибарство, както и финансови правила за тях и за фонд Убежище и миграция, фонд Вътрешна сигурност и инструмента за управление на границите и визите[COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)] и относно Изменено предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за регионално развитие и относно Кохезионния фонд[COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD)]

[COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)]

[COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD)]

236

2020/C 429/30

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно механизма за отпускане на заеми в публичния сектор в рамките на Механизма за справедлив преход[COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)] и относно Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Фонда за справедлив преход[COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD)]

[COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)]

[COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD)]

240

2020/C 429/31

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Изменено предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+)(COM(2020) 447 — 2018-206-COD)

(COM(2020) 447 — 2018-206-COD)

245

2020/C 429/32

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на програма за действията на Съюза в областта на здравето за периода 2021—2027 г. и за отмяна на Регламент (ЕС) No 282/2014 (програма ЕС в подкрепа на здравето)(COM(2020) 405 final — 2020/0102 (COD)

(COM(2020) 405 final — 2020/0102 (COD)

251

2020/C 429/33

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие до 2030 г. „Да върнем природата обратно в живота ни(COM (2020) 380 final)

(COM (2020) 380 final)

259

2020/C 429/34

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Стратегия От фермата до трапезата за справедлива, здравословна и екологосъобразна продоволствена система(COM(2020) 381)

(COM(2020) 381)

268

2020/C 429/35

Становище на Европейския икономически и социален комитет отностно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение 2003/17/ЕО на Съвета по отношение на еквивалентността на извършените в Украйна полски инспекции на посеви за производство на семена от зърнени култури и по отношение на еквивалентността на семената от зърнени култури, произведени в Украйна(COM(2020) 137 final — 2020/0053 (COD)

(COM(2020) 137 final — 2020/0053 (COD)

276

2020/C 429/36

Становище на Европейския икономически и социален комитетотносно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2019/833 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2019 г. за установяване на мерки за опазване и изпълнение, приложими в регулаторната зона на Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан(COM(2020) 215 final — 2020/95(COD)

(COM(2020) 215 final — 2020/95(COD)

279

2020/C 429/37

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Сигурно внедряване на 5G в ЕС — прилагане на инструментариума на ЕС(COM(2020) 50 final)

(COM(2020) 50 final)

281

2020/C 429/38

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Европейска стратегия за данните(COM(2020) 66 final)

(COM(2020) 66 final)

290

2020/C 429/39

Становище на Европейския икономически и социален комитета относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за оправомощаване на Франция да договори споразумение за допълнение на съществуващия двустранен договор с Обединеното кралство относно изграждането и експлоатацията от частни концесионери на фиксирана транспортна връзка през Ламанша(COM(2020) 622 final — 2020/0160 (COD)

(COM(2020) 622 final — 2020/0160 (COD)

296

2020/C 429/40

Становище на Европейския икономически и социален комитета относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива (ЕС) 2016/798 по отношение на прилагането на правилата за безопасността на железопътния транспорт и оперативната съвместимост на железопътната система в рамките на фиксираната транспортна връзка през Ламанша(COM(2020) 623 final — 2020/0161 (COD)

(COM(2020) 623 final — 2020/0161 (COD)

297

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

554-та пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 16.9.2020 г. – 18.9.2020 г.

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/1

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Цифров единен пазар — тенденции и възможности за МСП“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 429/01)

| Докладчик: | Pedro ALMEIDA FREIRE |
| --- | --- |

Докладчик:

Pedro ALMEIDA FREIRE

| Решение на пленарната асамблея | 30.3.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 4.9.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 220/0/0 |

Решение на пленарната асамблея

30.3.2017 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

4.9.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

220/0/0

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК обръща особено внимание на въздействието на цифровите технологии върху европейските малки и средни предприятия (МСП). На практика 25 милиона МСП са гръбнакът на икономиката на ЕС. Те осигуряват заетост на около 100 милиона души, произвеждат повече от половината от БВП на Европа и играят ключова роля за създаването на добавена стойност във всички отрасли на икономиката. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | По време на изслушванията, проведени от ЕИСК в няколко избрани държави въз основа на индекса за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото за 2019 г. (Белгия, Германия, Португалия и Румъния), се установи, че множество европейски МСП, по-специално микропредприятия и малки предприятия (93 % от предприятията в Европа), закъсняват с приемането на цифрови решения. Онези МСП, които са направили тази стъпка, посочиха пред ЕИСК, че срещат множество препятствия пред внедряването на тези решения. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ЕИСК препоръчва да бъдат положени всички възможни усилия за премахване на основното препятствие, което се дължи на липсата на оптимално покритие на територията с високоскоростната мрежа. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ЕИСК посочи, че потребностите на МСП от обучение по цифровите технологии в области като киберсигурност, изкуствен интелект или блок вериги са изключително големи и дори спешни. Във връзка с това препоръчва училищното образование да предлага задължителни курсове по цифрови технологии и МСП да могат да се възползват от услуги за обучение по тези инструменти. Освен това трябва по-голяма подкрепа и насърчаване за подходящи и финансово достъпни продължаващи обучения за самостоятелно заетите лица, ръководителите на МСП и техните служители. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ЕИСК призовава за подходяща данъчна координация на национално равнище, тъй като липсата на такава води до пропорционално по-високи разходи за МСП, отколкото за големите предприятия в половината от държавите, в които бяха проведени изслушвания, като това възпрепятства трансграничните дейности. На практика осигуряването на лоялна конкуренция между МСП и големите предприятия е от съществено значение за правилното функциониране на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ЕИСК изразява желание да бъдат премахнати разликите в законодателството, умножаването на нормативните изисквания, на стандартите, на маркировките: това са значими препятствия пред цифровото и трансграничното разгръщане на МСП, тъй като генерират разходи за привеждане в съответствие, разходи за възнаграждения, за външни експерти, които вредят на растежа им. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ЕИСК счита, че достъпът на МСП до финансиране е приоритет, за да бъдат подкрепени инвестициите, които те правят с цел да се приспособят към цифровата трансформация на обществото, търговията, моделите на потребление и спрямо интернационализацията на търговията. Той посочва, че европейските МСП и финансираните от Европейския съюз полюси за цифрови иновации нито познават достатъчно добре мрежата Entreprise Europe Network (EEN), нито я използват в достатъчна степен. Засилването на диалога и сътрудничеството между мрежата „Enterprise Europe“ и организациите на МСП би подобрило ефективността на системата. |
| --- | --- |

1.7

2.   Въздействие на цифровите технологии върху МСП

| 2.1 | При публикуването на 11 юни 2020 г. на индекса за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото за 2020 г. изпълнителният заместник-председател на Европейската комисия Маргрете Вестегер заяви, че „кризата с коронавируса показа колко е важно гражданите и предприятията да бъдат свързани и да могат да взаимодействат помежду си онлайн“ (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Комисарят по въпросите на вътрешния пазар Тиери Бретон посочи, че „данните, които публикуваме [от индекса] (2), показват, че в момента промишлеността използва цифрови решения повече от всякога. Трябва да гарантираме, че това е така и за малките и средните предприятия и че най-модерните цифрови технологии се внедряват навсякъде в икономиката“. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ЕИСК също обръща особено внимание на въздействието на цифровите технологии върху МСП. На практика 25 милиона МСП са гръбнакът на икономиката на ЕС. Те осигуряват заетост на около 100 милиона души, произвеждат повече от половината от БВП на Европа и играят ключова роля за създаването на добавена стойност във всички отрасли на икономиката (3). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | МСП са тясно вплетени в икономическата и социалната структура на Европа, много са разнообразни по отношение на бизнес моделите, размера, възрастта и профилите на предприемачите и използват широк кръг от различни умения на работещите в тях жени и мъже. Сред тях са свободните професии, въпреки че регулираните свободни професии, които са предмет на правила, специфични за своя сектор на дейност (фармацевтичната, съдебната и др.), не са включени в определението за МСП, микропредприятията, средноголемите промишлени предприятия, традиционните занаятчийски предприятия и високотехнологични новосъздадени предприятия. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Като осъзнава въздействието на цифровите технологии върху МСП, ЕИСК се присъединява към анализа на Комисията и счита, че трите стълба, на които се основава ориентацията на Стратегията на Комисията за мястото на МСП в устойчива и цифрова Европа (4) (изграждане на капацитет и подкрепа за прехода към устойчиво развитие и цифровизация, намаляване на регулаторната тежест и подобряване на достъпа до пазара и до финансиране), действително представляват приоритетни области. ЕИСК подчертава, че МСП се нуждаят от незабавна финансова подкрепа, тъй като са силно засегнати от икономическите последици от пандемията от COVID-19 и в резултат на това е по-вероятно служителите им да загубят работата си.
  Във връзка с това ЕИСК изразява съжаление, че планът за възстановяване на Европа от икономическите и социалните щети, причинени от пандемията от COVID-19, който беше приет на извънредното заседание на Европейския съвет от 17 и 21 юли 2020 г., е ограничен до 750 милиарда евро и че 27-те държави членки са намалили своите амбиции, особено в областта на цифровите технологии, за да се получи подкрепата на така наречените „пестеливи“ държави, тъй като това ще окаже въздействие върху финансовата подкрепа за цифровизацията на МСП. |
| --- | --- |

2.5

Във връзка с това ЕИСК изразява съжаление, че планът за възстановяване на Европа от икономическите и социалните щети, причинени от пандемията от COVID-19, който беше приет на извънредното заседание на Европейския съвет от 17 и 21 юли 2020 г., е ограничен до 750 милиарда евро и че 27-те държави членки са намалили своите амбиции, особено в областта на цифровите технологии, за да се получи подкрепата на така наречените „пестеливи“ държави, тъй като това ще окаже въздействие върху финансовата подкрепа за цифровизацията на МСП.

| 2.6 | ЕИСК смята, че стълбовете на стратегията на Комисията за МСП за устойчива и цифрова Европа отговарят на очакванията, изразени от представители на МСП по време на изслушванията, проведени от ЕИСК в четири избрани държави въз основа на индекса за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото за 2019 г. (Белгия, Германия, Португалия и Румъния), с цел оценяване на въздействието на цифровите технологии върху МСП, преди да бъдат прекъснати от кризата с коронавируса и задължителните ограничителни мерки. Поради тази причина ЕИСК не успя да осъществи изслушване в Естония и Ирландия, които бяха избрани поради високото си класиране по индекса за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото за 2019 г. |
| --- | --- |

2.6

3.   Общи бележки

| 3.1 | Цифровите технологии представляват фактор за растеж на МСП (занаятчии, търговци, лица, упражняващи свободни професии, доставчици на услуги и т.н.). Повече от половината от продажбите на дребно в Европа са повлияни от интернет, независимо дали става въпрос за продажби онлайн или за продажби, реализирани във физически магазин след проучване онлайн (дейност, наречена „ROPO“ (Research Online, Purchase Offline), т.е. проучване онлайн, купуване офлайн) (5). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Развитието на интернет сайтовете, социалните мрежи, цифровият маркетинг и софтуерът за управление на връзките с клиенти (CRM) благоприятстват развитието на „цифровизирани МСП“. Софтуерните пакети и програмите за анализ на данни също допринасят за оптимизиране на бизнес процесите. Във връзка с това ЕИСК посочва, че програми за обучение следва да дават възможност на ползвателите, включително на ръководителите на МСП, да се обучават как да използват тези инструменти. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Цифровите технологии могат да доведат и до пренасочване и радикални сътресения. Революционните и пренасочващите иновации представляват процес на преобразуване на пазара вследствие на цифровите предизвикателства. Революционните процеси променят даден пазар, като го отварят за по-голям брой участници и позволяват на нови участници да вземат („пренасочат“) дял от оборота в рамките на традиционните вериги за създаване на стойност. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Отношенията на доверие и близост между МСП и техните клиенти например може да създадат впечатление, че дейността на МСП е защитена от проникване на цифровите технологии. Опитът обаче показва, че това отношение на близост с клиента в никакъв случай не представлява гаранция. Всъщност потребителите са готови да се обърнат към други предложения, ако те се окажат по-практични и изгодни (6). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | В цифровата икономика правната защита на потребителя не се отразява на поведението му. В действителност предложение, отправено от цифров източник към потребител, свикнал с дематериализирано обслужване, което е на разположение и се използва лесно и което включва правна защита, която опазва неговите интереси, но е по-неудобно за ползване, няма да има последици за поведението му (7). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Положителните и доста убедителни послания във връзка с революционните цифрови технологии често се отнасят за големите предприятия, които разполагат с достатъчно ресурси да инвестират в научни изследвания и иновации, както и в маркетинг. В тези послания обаче се пропуска да се спомене, че революционните цифрови технологии могат например да засегнат някои свободни професии, които са много разпокъсани по своето естество и често не разполагат с бюджет за научни изследвания и иновации. Лицата, упражняващи такива професии, могат единствено да се снабдят с решения, които се предлагат на пазара, а не да ги разработят сами, поради което са в по-уязвимо положение по отношение на цифровизацията на дейността си. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Цифровото пространство разрушава и някои илюзии на МСП. Така например фактът, че се предоставят услуги в малък мащаб, в ограничена географска зона, където потенциалът за развитие също е ограничен, може да създаде илюзията, че предприятието не може да бъде засегнато от промяната, предизвикана от ерата на цифровите технологии. Действителността обаче показва обратното. Хотелиерският сектор например изглежда предлага услуга, която не може да бъде делокализирана. Въпреки това платформите за резервации успяха да завземат значителна част от въпросната стойност, дотам че представителите на хотелиерския и ресторантьорския сектор потвърждават, че е трябвало да предвидят това развитие и да създадат собствени платформи, за да запазят контрола върху резервациите, а не да изпаднат в такова положение на зависимост спрямо външни участници (8). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Освен това революционните цифрови технологии водят до преразпределение на труда. Ето няколко примера от областта на свободните професии. В областта на счетоводството работата по въвеждане на счетоводните данни, която е до голяма степен ръчна, все повече се осъществява от самите клиенти, което намалява работата на експерт-счетоводителите и тяхната печалба, като не бива да се забравя, че се появяват и конкуренти, които предлагат счетоводни услуги онлайн. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Създаденият от преразпределението на труда риск в професията на нотариусите например е по-слаб, но част от нотариалните дейности могат да бъдат извършвани и от други лица; така например стартиращи предприятия предлагат съставяне на юридически валидни завещания срещу заплащане на 70 евро (9). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Преразпределението на труда засяга и медицинския сектор: в сайтове се предлага услуга за записване на час онлайн или телемедицина за обхващане на райони с недостатъчно обслужване. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Случва се също така платформите за сътрудничество със стопанска цел да не са информирани за изискванията, които трябва да бъдат спазвани съгласно европейското и националното право, като задължението за регистриране на дружествата, изискванията по отношение на задължителната застраховка, здравето и безопасността, защитата на работниците, потребителите и т.н. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | И така изглежда, че предвид всички тези икономически, социални и обществени сътресения, свързаните с цифровизацията предизвикателства следва да бъдат постоянна тема на социалния диалог. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | МСП представляват разнородна категория от участници в икономиката –— от пекари до фармацевти, минавайки през свободните професии, което предполага, че политиката относно укрепването на капацитета и подпомагането на цифровизацията на МСП трябва да бъде приобщаваща и лесно приложима от тяхна страна, без да се създават непропорционални допълнителни разходи или забавяне на основната им дейност, за да се приведат в съответствие с изискванията. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Потребностите на МСП обаче не се ограничават до интелигентно и приобщаващо законодателство, а обхващат и развиването на умения и продължаващото обучение и се основават на нов бизнес модел. Всъщност цифровата трансформация на МСП засяга и организацията и културата на предприятието. Много ръководители на МСП обаче не превръщат цифровата трансформация в стратегия за предприятието си. Цифровизацията не е въпрос само на цифрови инструменти и процеси, а нов начин на създаване на стойност чрез приспособяване на бизнес модела на предприятието към цифровия контекст и инициативата за това трябва да бъде подета от ръководителя. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Освен това МСП се сблъскват с множество препятствия, свързани с достъпа до финансиране, финансово достъпни обучения, подпомагане с цел интернационализация. Мрежата Entreprise Europe, която е посветена на иновациите и интернационализацията на предприятията и предоставя на МСП услуги, свързани с информиране, консултации в областта на европейското право и съдействие, не е добре позната по места. Цифровите иновационни центрове, финансирани от Европейския съюз (например европейските центрове за цифрови иновации, управлявани от Innoviris в Брюксел (10)) също допринасят за подкрепата на цифровизацията на МСП чрез обучение и финансиране и за развитие на цифрова предприемаческа култура. Подобряването на диалога, анализът на потребностите на МСП и сътрудничеството между мрежата „Enterprise Europe“ и организациите на МСП биха подобрили ефективността на схемата. |
| --- | --- |

3.15

4.   Конкретни бележки

| 4.1 | Настоящото становище се основава отчасти на заключенията от изслушванията, организирани от юли 2019 г. до първото тримесечие на 2020 г. със социални партньори, федерации на МСП, потребителски сдружения, публични органи и др. в четири държави членки: Германия, Белгия, Португалия и Румъния. Изслушванията в Естония и Ирландия, които също бяха избрани, не бяха осъществени поради кризата с коронавируса. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ЕИСК посочва, че изслушванията в гореизброените държави се проведоха с цел европейските действия и политика за внедряване на цифровите технологии от МСП да бъдат подкрепени и захранени с мнения, събрани на място. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | За да оцени въздействието на цифровите технологии върху МСП, ЕИСК избра следните от петте показателя на индекса за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото (11):






  — | интегриране на цифровите технологии в тяхното търговско измерение, което обхваща три показателя, считани от ЕИСК за важни: процент МСП, които търгуват онлайн, оборот на МСП от онлайн търговия и процент МСП, които осъществяват онлайн търговия (електронна търговия) и трансгранична търговия. |
| --- | --- | --- |

4.3

—

интегриране на цифровите технологии в тяхното търговско измерение, което обхваща три показателя, считани от ЕИСК за важни: процент МСП, които търгуват онлайн, оборот на МСП от онлайн търговия и процент МСП, които осъществяват онлайн търговия (електронна търговия) и трансгранична търговия.

| 4.4 | Сред избраните от ЕИСК държави във връзка с двата горепосочени показателя на индекса за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото за 2019 г. Ирландия и Естония заемат челни места по отношение на електронната търговия и интегрирането на цифровите технологии в тяхното търговско измерение, следвани от Белгия, която също е над средното равнище. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Германия попада в средното равнище, а Португалия е под него. Румъния е в края на класацията. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | По време на много от изслушванията (Белгия, Германия, Португалия) стана ясно, че покритието с високоскоростни мрежи е неравномерно: градските райони са с добро покритие, а селските и периферните не; в някои части на държавата 4G мрежата дори липсва (Португалия). Освен това изграждането на цифровото бъдеще на Европа и нейните МСП предполага разработване на мащабни цифрови решения и оперативна съвместимост на основните цифрови инфраструктури. ЕИСК посочва, че свързаността е основният стълб на цифровата трансформация на МСП. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Всички събеседници по време на изслушванията посочиха потребността от обучение в областта на цифровите технологии. Налице е много силна нужда от образование и професионално обучение в областта на цифровите технологии, поради което МСП не са в състояние да наемат персонал, компетентен в тази област (Португалия, Румъния). Изключително важно е и дори спешно необходимо да се провежда обучение по въпросите на цифровите технологии за служителите на МСП, така че те да станат компетентни и да притежават актуални знания в области като киберсигурност, изкуствен интелект или блок вериги (Белгия). Настоящото положение действително се характеризира с повърхностно познаване на цифровите инструменти, с което не бихме могли да се задоволяваме още дълго време (Германия).
  Освен това работниците имат нужда от цифрови умения, за да запазят работата си и да успяват на един все по-цифровизиран и бързоразвиващ се пазар на труда (Германия). В действителност цифровизацията може да породи страх от загуба на работа в определени силно автоматизирани сектори (Германия). |
| --- | --- |

4.7

Освен това работниците имат нужда от цифрови умения, за да запазят работата си и да успяват на един все по-цифровизиран и бързоразвиващ се пазар на труда (Германия). В действителност цифровизацията може да породи страх от загуба на работа в определени силно автоматизирани сектори (Германия).

| 4.8 | МСП не са достатъчно добре оборудвани, нито обучени да управляват рисковете, породени от злонамерени действия в киберсредата (Белгия, Германия). Вследствие на това определени традиционни МСП изпитват съмнения дали въобще ще имат възможност да развият дейност онлайн (Португалия). Онези МСП, които са избрали да използват цифровите технологии, срещат затруднения при достъпа до големи обеми от данни, от които се ползват по-големите предприятия, и избягват модерните инструменти и приложения, например базирани на изкуствения интелект (ИИ), което ги поставя в неблагоприятно конкурентно положение спрямо големите предприятия (Германия). Същевременно МСП от всички сектори са изложени до голяма степен на киберзаплахи и често трябва да прибягват до външни експерти, което генерира допълнителни разходи. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Отсъствието на подходяща данъчна координация на национално равнище води до генериране на пропорционално по-значителни разходи за МСП, отколкото за големите предприятия, в половината от държавите, в които бяха проведени изслушвания (Белгия, Португалия), като това възпрепятства трансграничните дейности. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Разликите в законодателството, умножаването на нормативните изисквания, на стандартите, на маркировките също са препятствия пред цифровото и трансграничното разгръщане на МСП (Белгия, Португалия), тъй като генерират разходи за привеждане в съответствие, разходи за възнаграждения, до степен до която някои МСП са изкушени да се преместят на друго място (Белгия). При влизането в сила на Общия регламент относно защитата на данните например МСП бяха задължени да мобилизират персонал за разработване на вътрешни процедури за управление на личните данни, да информират клиентите си и т.н.; понякога се е налагало да прибягват до външни консултанти, което ги е отклонило от приоритета им за стопанско развитие, генерирало е разходи и е забавило основната им дейност (Белгия). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Цифровото развитие на МСП може да бъде възпрепятствано и от инерцията на националния законодател: обучението и образованието в областта на цифровите технологии, подпомагането на МСП при внедряването на такива технологии не се разглеждат като стратегически приоритети (Румъния). |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Предвид породените от цифровата революция икономически, социални и обществени рискове, събеседниците във всички държави, в които беше проведено изслушване, считат, че е от основно значение социалните партньори и представителите на МСП да бъдат включени в разработването на засягащото ги законодателство и в социалния диалог. |
| --- | --- |

4.12

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Съобщение за медиите на Европейската комисия, 11 юни 2020 г., Брюксел.

1

(2)  Индекс за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото.

2

(3)  COM(2020) 103 final.

3

(4)  Вж. бележка под линия No 3.

4

(5)  Forrester, European Cross-Channel Retail Sales Forecast („Прогноза за европейските продажби на дребно между канали“), 2015 г. — 2020 г.

5

https://www.forrester.com/report/European+CrossChannel+Retail+Sales+Forecast+2015+To+2020/-/E-RES115375.

(6)  Тази уязвимост се забелязва при търговията с отдаване на DVD носители под наем, която е отслабена от възхода на услугите за видео по заявка и изтегляне. Появата на участници като Amazon, който предлага за същата цена надеждна и бърза доставка до дома на поръчки по каталог, накара много потребители да предпочетат пазаруването онлайн, въпреки че продължават да се разхождат из книжарниците в свободното си време.

6

(7)  „Le numérique déroutant“ („Пренасочващите цифрови технологии“). Проучване на BPI France Le Lab, 19 февруари 2015 г.

7

(8)  Цитираното по-горе проучване на BPI France Le Lab.

8

(9)  https://testamento.fr/fr/.

9

(10)  Програма „Цифрова Европа“ за периода 2021—2027 г.

10

(11)  Свързаност, цифрови умения, използване на интернет, интегриране на цифровите технологии, цифрови обществени услуги.

11

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/6

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Ефективни и координирани мерки на ЕС за борба с данъчните измами, избягването на данъци, изпирането на пари и данъчните убежища“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 429/02)

| Докладчик: | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |

Докладчик:

Javier DOZ ORRIT

| Решение на Пленарната асамблея | 20.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 20.7.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 216/2/2 |

Решение на Пленарната асамблея

20.2.2020 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

20.7.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

216/2/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Независимо от усилията на ЕС и на много правителства, влизането в сила на важни европейски директиви (Директивата относно борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма (AMLD), Директивата срещу избягването на данъци (ATAD) (1) и програмата BEPS на ОИСР за борба със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби, размерът на данъчните измами, отклонението от данъчно облагане и изпирането на пари, както и избягването на данъци остава много значителен като съотношение към публичните финанси на европейските държави. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ЕИСК предлага да се създаде европейски пакт за ефикасна борба с данъчните измами, отклонението от данъчно облагане, избягването на данъци и изпирането на пари. ЕИСК призовава Европейската комисия да насърчи политическа инициатива с участието на националните правителства и другите европейски институции за постигането на тази цел, като стимулира постигането на необходимия консенсус и включи гражданското общество. Основният стълб на пакта би следвало да бъде сътрудничеството между държавите членки. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ЕИСК отправя искане към европейските институции и държавите членки да предоставят необходимите финансови и човешки ресурси за ефикасно прилагане на действащото европейско законодателство и да поемат ангажимент за приемане на всички необходими нови законодателни и административни мерки за ефективна борба с данъчните престъпления и лоши практики, изпирането на пари и дейностите на данъчните убежища. За целта трябва да се извършва постоянна оценка на резултатите от прилагането на всяка мярка. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ЕИСК счита, че е безусловно необходимо държавите членки да поемат ангажимент за прекратяване на несправедливите и вредни форми на данъчна конкуренция. Освен това ЕИСК потвърждава изразената позиция в своето становище относно „Данъчно облагане — Гласуване с квалифицирано мнозинство“ (2) по отношение на необходимостта от насърчаване на дебата относно постепенното преминаване от правилото за единодушие към гласуване с квалифицирано мнозинство по въпросите на данъчното облагане. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Активното участие на гражданското общество е от решаващо значение за създаването на гражданско данъчно съзнание срещу престъпленията и лошите практики и за справедливо данъчно облагане. Сътрудничеството с него ще спомогне за осъществяването на пакта и неговото прилагане. Участието на предприемачите и техните организации е много важно за успеха на пакта. Трябва да се гарантира, че приетите законодателни мерки не оказват неблагоприятно въздействие върху дружествата, които спазват своите фискални задължения, като им налагат прекомерна административна тежест. Ефективните и спешни действия срещу фискалните престъпления и лоши практики ще генерират допълнителни публични финансови ресурси, необходими за подпомагане на финансирането на плановете за възстановяване от пандемията, „зелената“ и цифровата трансформация на икономиката и изграждането на Европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Цифровизацията на икономиката поставя нови предизвикателства пред данъчните власти, тъй като може да създаде нови методи за агресивно данъчно планиране или финансови престъпления и лоши практики. Тя обаче създава и нови възможности за данъчните власти да се борят с тези практики чрез по-ефективно административно сътрудничество и споделяне на данни. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | За да се подобрят резултатите от борбата срещу тези престъпления и лоши практики, е необходимо да се засили политическото, административното, полицейското и съдебното сътрудничество както пряко между държавите членки, така и между тях и ЕС, да се укрепят правните основания за това сътрудничество и да се осигурят достатъчно финансови и човешки ресурси за звената за финансово разузнаване (ЗФР) и другите органи, участващи в тази борба. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | За подобряване на ефективността на действията следва да се възприеме общо разбиране за тези престъпления и лоши практики, взаимните връзки между тях и отношението им със стопанската и финансовата престъпност и политическата корупция, както и за необходимата роля на данъчните убежища, които ги улесняват и прикриват. Изкореняването на противоправните дейности на данъчните убежища би следвало да бъде приоритетна цел на ЕС. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Тази политика е необходима при всички случаи, но ЕИСК счита, че в ситуацията, създала се в резултат на пандемията на COVID-19, е изключително важно тя да се превърне в политически и етичен приоритет на Съюза, националните правителства и европейското гражданско общество. В момент, когато са необходими толкова публични финансови ресурси, за да се преодоляват здравните, икономическите и социалните последици от пандемията, е недопустимо значителна част от тях да се отклонява неправомерно за лично обогатяване на малцина, като се нанасят преки вреди на огромното мнозинство от работниците, предприемачите, самостоятелно заетите лица, нуждаещите се от грижи лица и пенсионерите, които изпълняват данъчните си задължения. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ЕИСК подкрепя новия план за действие за всеобхватна политика на Съюза за предотвратяване на изпирането на пари и финансирането на тероризма (3), представен от Европейската комисия на 7 май 2020 г. Той счита, че е необходимо той да бъде неотложно осъществен на практика. ЕИСК подкрепя предложените мерки за гарантиране на ефективното прилагане на настоящата правна рамка за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма, създаването на европейски надзорен орган и останалите части от плана. ЕС и държавите членки следва да поддържат общи позиции на международни форуми, като Специалната група за финансови действия (FATF — ОИСР), Г-20 и ООН. ЕИСК споделя мнението на Комисията, че взетите мерки би трябвало да отчитат европейското законодателство в областта на защитата на данните и съдебната практика по въпроса на Съда и да гарантират най-малка допълнителна административна и финансова тежест за държавите членки и задължените субекти. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ЕИСК отправя искане към Европейската комисия да направи оценка на настоящия списък на юрисдикциите, които не оказват съдействие, и да проучи възможността за установяване на допълнителни критерии, за да се гарантира, че всички „данъчни убежища“ са включени в този списък. Комитетът отправя искане също така да бъдат предприети подходящи мерки, така че предприятията и физическите лица да не могат да извършват необосновани трансакции с техните финансови институции. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ЕИСК оценява положително въвеждането на данъчни показатели в европейския семестър, отправя призив към държавите членки да изпълняват посоченото в това отношение в специфичните за всяка държава препоръки и предлага на Комисията да включи в семестъра процедура за оценка на ефективността, справедливостта, адекватността и правилното функциониране на данъчните системи. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ЕИСК призовава обхватът на европейските директиви да включва произведенията на изкуството и други активи с висока стойност, по-специално държаните в безмитни зони и митнически складове, и да се пристъпи към постепенна отмяна на режимите за предоставяне на гражданство или право на пребиваване срещу инвестиции, установени в някои държави членки, както и да се премахне непрозрачността на акциите на приносител. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ЕИСК счита, че по отношение на отклонението от данъчно облагане следва да се прилага установеното в Петата директива срещу изпирането на пари (AMLD) относно централизирания публичен регистър на действителните собственици на дружества и доверителна собственост. От друга страна, отправя искане да бъдат въведени подходящи процедури за улесняване на МСП при изпълнението на изискванията във връзка с регистрите. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ЕИСК подкрепя намирането на общо решение за корпоративното данъчно облагане на дружества със значително цифрово присъствие в рамките на работата на ОИСР, но ако не бъде постигнато решение до края на 2020 г., ЕС следва да възобнови инициативата си за данъчно облагане на големите цифрови дружества. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Следва да се преработи Директивата срещу избягването на данъци (ATAD), за да бъдат включени норми за данъчното третиране във връзка с юрисдикции с ниски данъчни ставки и относно репатрирането на дивиденти или капиталови печалби, които не са били обложени с данък в чужбина. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Националните звена за финансово разузнаване (ЗФР) трябва да получат финансова и техническа подкрепа и да се насърчава тясно сътрудничество между тях и между данъчните власти, както и между националните полицейски служби и Европол в преследването на данъчни и финансови престъпления. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | ЕИСК призовава Комисията да проучи ролята на дружествата „пощенска кутия“ във връзка с данъчните измами, отклонението от данъчно облагане, избягването на данъци и изпирането на пари и с оглед на заключенията да бъдат изменени Директивата срещу избягването на данъци, Директивата за капиталовите изисквания и Директивата срещу изпирането на пари, за да се попречи на извършването на престъпления и улесняването на лоши практики посредством тях. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | ЕИСК приканва Комисията и държавите членки да проучат концепцията за ефективно минимално данъчно облагане на корпоративните печалби и нейното възможно прилагане. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | ЕИСК предлага в съответствие с принципите и нормите на СТО търговските и икономическите споразумения на ЕС да включват глава с клаузи срещу данъчните престъпления, изпирането на пари и агресивното данъчно планиране и за сътрудничество между данъчните администрации. |
| --- | --- |

1.20

2.   Контекст

| 2.1 | Мащабът на данъчните измами, отклонението от данъчно облагане, избягването на данъци и изпирането на пари в Европа и по света от макроикономическа гледна точка е твърде голям. Ясно е, че те имат транснационално измерение. Ключова роля при извършването им имат данъчните убежища, които привличат и канализират капитали от големи дружества и лично богатство, които са били отклонени от данъчно облагане или за които е било избегнато плащането на данъци, наред с тези, произхождащи от политическа и икономическа корупция и от организациите на престъпната икономика. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Не съществува общоприето определение за данъчно убежище, въпреки че във всички данъчни убежища данъчното облагане е нулево или много ниско, а липсата на прозрачност относно клиентите и потоците е правило. Тяхното установяване се извършва посредством списъци, в които окачествяването им като неоказващи съдействие произтича от отказа за предоставяне на информация на данъчните органи и сътрудничество с правосъдието. Признатите списъци са този на ОИСР (4) и двата списъка на ЕС: за изпирането на пари и финансирането на тероризма и за отклонението от данъчно облагане и избягването на данъци (5). Според монографията на F&D (МВФ) частното богатство в офшорните финансови центрове е между 7 и 8,7 трилиона щатски долара (6) (между 8 и 10 % от световния БВП). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | По оценки на МВФ отклонението от данъчно облагане струва на правителствата около 3 трилиона щатски долара годишно (7). Според изчисленията на Европейския парламент (ЕП) тази сума в ЕС достига 825 милиарда евро (8), като дефицитът от събирането на ДДС, дължащ се в по-голямата си част на измами, възлиза на около 147 милиарда евро годишно, от които 50 милиарда евро са от трансгранични верижни измами (9). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Избягването на данъци невинаги е свързано с нарушаване на буквата на закона, а по-скоро на неговия дух. Към данъчните убежища се насочват около 600 милиарда щатски долара годишно от избягването на корпоративен данък (10). Годишните загуби на ЕС се равняват на 160 — 190 милиарда евро (11). Избягването на данъци с посредничеството на шест държави — членки на ЕС, води до загуба от 42,8 милиарда евро данъчни приходи в останалите 22 държави членки (12). Според F&D (МВФ) 40 % от преките чуждестранни инвестиции (ПЧИ) в света — около 15 трилиона щатски долара, се насочват към дружества „пощенски кутии“ (без никаква икономическа дейност), често под формата на холдинги, които включват действащите дъщерни дружества. По-голямата част от тях са установени в пет европейски държави (13). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Според ООН изпирането на пари представлява от 2 до 5 % от световния БВП (14). Неотдавнашни случаи, като този с Danske Bank (с първоначална оценка от около 200 милиарда евро) (15) или със Swedbank (37 милиарда евро) (16), показват слабостите на борбата срещу изпирането на пари въпреки директивите и работата на контролните органи. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Освен финансовия сектор има и други канали за изпиране на пари: пазарите за произведения на изкуството, диаманти и ценни метали; безмитните зони, митническите складове и специалните икономически зони и др. Бързите промени в технологиите осигуряват нови начини посредством виртуални активи и блокови вериги. Същото се отнася и за способите за отклонение от данъчно облагане и избягване на данъци: изпирането на дивиденти и купони чрез сделки cum-ex (55,2 милиарда евро); агресивното данъчно планиране; тайните споразумения между държави и мултинационални дружества, които намаляват съществено техните данъчни задължения или режимите за предоставяне на гражданство или право на пребиваване на чужденци срещу инвестиции. Електронната търговия, икономиката на онлайн платформите и цифровата икономика като цяло създават нови рискове за улесняване на данъчните престъпления и престъпленията, свързани с избягването на данъци, както и нови възможности за проследяване и контрол. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Комисията „Юнкер“ разви много наситена дейност срещу данъчните престъпления и престъпленията, свързани с избягването на данъци: двадесет и шест законодателни и 57 инициативи от друг вид. Сред инициативите срещу изпирането на пари и финансирането на тероризма се открояват две директиви: Четвъртата и Петата директива за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма (2015 и 2018 г.). Транспонирането на последната приключи през януари 2020 г. и внася подобрения по отношение на установяването на собствениците, обмена на информация и сътрудничеството между ЗФР, както и по отношение на разширяването на обхвата на задължените субекти, като същевременно се въвежда контрол върху виртуалните валути. Практическите резултати не са задоволителни: продължават да съществуват значителни слабости и пропуски, въпреки че Комисията е много активна в рамките на ограничените си правомощия (оценка от 2019 г.) (17). Съвсем наскоро Европейската сметна палата започна одит, за да оцени ефективността на борбата с изпирането на пари в банковия сектор (18), а Комисията заведе дело срещу три държави членки пред Съда за неизпълнение на задължения при прилагането на Четвъртата директива за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма (19). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | На 7 май 2020 г. Европейската комисия представи нов план за действие за всеобхватна политика на Съюза за предотвратяване на изпирането на пари и финансирането на тероризма (20) и делегиран регламент (21) със списък на страните и юрисдикциите, които не оказват съдействие по тези въпроси. Основан на оценката на различията в прилагането на действащата законодателна рамка и на „сериозните пропуски при спазването на разпоредбите“ и на желанието за „нулева толерантност към незаконните пари в ЕС“, планът е структуриран в шест стълба:






  — | гарантиране на ефективното прилагане на настоящата рамка, като се започне с пълното транспониране на директивите ДБИП; |
| --- | --- | --- |

2.8

—

гарантиране на ефективното прилагане на настоящата рамка, като се започне с пълното транспониране на директивите ДБИП;

| — | създаване на единна нормативна уредба посредством изменена директива и регламент; |
| --- | --- |

—

създаване на единна нормативна уредба посредством изменена директива и регламент;

| — | създаване на процедури и надзорен орган на ЕС чрез законодателно предложение; |
| --- | --- |

—

създаване на процедури и надзорен орган на ЕС чрез законодателно предложение;

| — | създаване на механизъм за координация и подкрепа на ЗФР и свързване на централните национални регистри на банковите сметки; |
| --- | --- |

—

създаване на механизъм за координация и подкрепа на ЗФР и свързване на централните национални регистри на банковите сметки;

| — | прилагане на разпоредбите на наказателното право и засилване на обмена на информация; |
| --- | --- |

—

прилагане на разпоредбите на наказателното право и засилване на обмена на информация;

| — | укрепване на международното измерение на рамката на ЕС. |
| --- | --- |

—

укрепване на международното измерение на рамката на ЕС.

През първото тримесечие на 2021 г. ще бъдат представени четири законодателни предложения за развитието на тези стълбове.

| 2.9 | Втората важна област, в която Комисията предприе действия, беше избягването на данъци, във връзка с инициативите за данъчно облагане на цифровата икономика и основата за облагане с корпоративен данък. Нейната стратегия предвиждаше да се постигне „ефективно облагане“, което да накара мултинационалните дружества да плащат дължимото на мястото на създаване на стойност в съответствие с плана за действие BEPS на ОИСР, по-специално като се ограничи свиването на основата за облагане с корпоративен данък посредством приспадане на лихви, лицензионни възнаграждения и други финансови печалби. Основната нормативна уредба за това беше Директивата срещу избягването на данъци (ATAD 2016 г.), изменена през 2017 г., за да бъдат включени несъответствията при хибридните образувания (ATAD2) (22). Все още не може да се направи оценка на резултатите. Беше прието и законодателство за улесняване на разрешаването на конфликти, произтичащи от двойното данъчно облагане (23). През 2018 г. беше приет нов Регламент относно контрола на паричните средства, които се внасят в Съюза или се изнасят от него (24). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Европейската комисия взе предвид отклонението от данъчно облагане в своите законодателни инициативи относно данъчното облагане на цифровата икономика и относно основата за облагане с корпоративен данък. През 2018 г. Комисията предложи две директиви относно корпоративното данъчно облагане на значително цифрово присъствие и относно данъчното облагане на приходите на големи цифрови дружества. През 2016 г. Комисията предложи други две директиви относно основата за облагане с корпоративен данък, като я направи обща (ОООКД) и консолидирана (ОКООКД). Последната е много важна за борбата с избягването на данъци. Приемането на тези директиви беше забавено от провежданите по това време дискусии в рамките на ОИСР и противопоставянето на някои държави членки. При тази ситуация Комисията представи съобщение (2019 г.), в което предлага започването на дебат за приемане на решенията по данъчни въпроси с квалифицирано мнозинство. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | От решаващо значение са сътрудничеството между данъчните власти и други институции на държавите членки посредством автоматичния обмен на данъчна информация (AEOI (25)) и прозрачността. Бяха приети цели шест директиви за административно сътрудничество (ДАС). Като се започне от първата (Директива 2011/16/ЕС (26)) и се стигне до последната (Директива (ЕС) 2018/822 (27)), беше разширено задължението за разкриване на действителните титуляри на сметки, финансови активи и трансакции и на всички продукти, включително застраховки и дивиденти. Беше отбелязан напредък по отношение на изискванията за автоматичен обмен на информация относно данъчните договорености (tax rulings) и на финансовата информация за големите предприятия по държави (отчитане по държави или CBCR (28)). Използването на финансова и друга информация за целите на наказателно преследване беше уредено в Директива (ЕС) 2019/1153 на Европейския парламент и на Съвета (29). |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Комисията „Юнкер“ установи тайни споразумения на някои държави членки с мултинационални дружества, по силата на които те почти не плащаха данъци в тях. Тя успя да въведе и данъчни показатели в европейския семестър. Последните специфични за всяка държава препоръки показват, че в някои от тях прилагането на законодателството е незадоволително, що се отнася до агресивното данъчно планиране или установяването на действителните собственици. Сътрудничеството между държавите членки може да се подобри значително. Въпреки постигнатия напредък не е налице повсеместно намаляване на равнищата на измамите, изпирането на пари и избягването на данъци, които в някои случаи, като потоците от капитал към дружества „пощенска кутия“, се увеличават. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | През последните пет години ЕИСК прие двадесет и пет становища по тези въпроси. По принцип ЕИСК подкрепи предложените от Комисията мерки. В някои случаи ЕИСК отиде по-далеч с исканията си в съответствие с позицията на ЕП. |
| --- | --- |

2.13

3.   Общи бележки и препоръки

| 3.1 | Кризата, породена от пандемията на коронавируса, най-сериозната след края на Втората световна война, трябва да бъде във фокуса на всички икономически и социални съображения и предложения. Във връзка с настоящото становище изглежда очевидно, че драстичното намаляване на финансовия размер на данъчните престъпления и избягването на данъци би осигурило на държавите и на самия ЕС част от необходимите финансови ресурси за справяне със здравните, икономическите и социалните последици от пандемията. ЕИСК счита, че участието на европейските институции, националните правителства и гражданското общество в приемането на всички необходими мерки за постоянни и ефикасни действия срещу данъчните престъпления и избягването на данъци днес повече от всякога е неизбежен политически и морален императив. И неотложен въпрос. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Основната цел на настоящото становище е да бъдат формулирани предложения за по-ефикасна борба срещу тези престъпления въз основа на цялостна визия и на изразените позиции в предходните становища на ЕИСК. Трябва да бъдат взети предвид връзките, които съществуват между различните данъчни престъпления и между тези престъпления и избягването на данъци посредством общите канали, които водят към данъчните убежища. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ЕИСК признава волята на Комисията и Европейския парламент да дадат тласък на инициативи срещу данъчните престъпления, избягването на данъци и нелоялната данъчна конкуренция и изразява съжаление, че някои основни инициативи, като тези, които се отнасят до корпоративния данък, измамите с ДДС и агресивното данъчно планиране, са блокирани или може да бъдат орязани от някои държави членки и поради липса на сътрудничество между тях. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ЕИСК предлага да се създаде европейски пакт за ефикасна борба с данъчните измами, отклонението от данъчно облагане, избягването на данъци и изпирането на пари. ЕИСК призовава Комисията да насърчи политическа инициатива с участието на националните правителства и други европейски институции за осъществяването на този пакт. Сътрудничеството между държавите членки следва да бъде един от стълбовете на пакта. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ефективното прилагане на пакта следва да осигури на ЕС и на държавите членки допълнителни ресурси към тези, които осигурява растежът, за да бъдат финансирани плановете за възстановяване от кризата, свързана с пандемията, зелената и цифровата трансформация на техните икономики и изграждането на стабилен Европейски стълб на социалните права. Изхождайки от принципа за зачитане на данъчния суверенитет на държавите членки ЕИСК отправя призив към отговорните за вземането на решения в ЕС и към националните правителства да проявят необходимите в този трагичен момент отговорност и великодушие и да постигнат консенсус относно съдържанието на пакта, който ЕИСК предлага. По мнение на ЕИСК постигането на консенсус за приемане на европейски пакт за борба срещу данъчните престъпления, избягването на данъци, изпирането на пари и финансирането на тероризма следва да се основава на:






  1) | ангажимента на държавите членки и европейските институции да приемат всички необходими допълнителни законодателни и административни мерки за ефективна борба срещу тези престъпления и лоши практики; |
| --- | --- | --- |

3.5

1)

ангажимента на държавите членки и европейските институции да приемат всички необходими допълнителни законодателни и административни мерки за ефективна борба срещу тези престъпления и лоши практики;

| 2) | засилването на политическата воля за сътрудничество между държавите членки и с институциите на ЕС, която да води до установяването на ефективни процедури за административно, полицейско и съдебно сътрудничество за постигане на целите на пакта; |
| --- | --- |

2)

засилването на политическата воля за сътрудничество между държавите членки и с институциите на ЕС, която да води до установяването на ефективни процедури за административно, полицейско и съдебно сътрудничество за постигане на целите на пакта;

| 3) | ангажимента на държавите членки да преустановят нелоялната данъчна конкуренция и да деблокират съответните директиви, свързани с целите на пакта, и |
| --- | --- |

3)

ангажимента на държавите членки да преустановят нелоялната данъчна конкуренция и да деблокират съответните директиви, свързани с целите на пакта, и

| 4) | участието на организациите на гражданското общество в пакта. |
| --- | --- |

4)

участието на организациите на гражданското общество в пакта.

| 3.6 | Участието на организациите на гражданското общество в този договор и в изграждането на по-високо социално създание по данъчните въпроси е от съществено значение. В интерес на европейските граждани е да има достатъчно ресурси за качествени обществени услуги, в настоящия момент — по-специално за здравеопазване и научни изследвания, и за достатъчно финансирани системи за социална закрила. Предприемачите, които изпълняват своите данъчни задължения, а те са мнозинството, искат да бъдат преустановени отклонението от данъчно облагане и избягването на данъци, извършвани от някои предприятия, което представлява нелоялна конкуренция спрямо тях. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ЕИСК споделя виждането на Европейския парламент, който заявява, че „(...) справедливото данъчно облагане и решителната борба с данъчните измами, отклонението от данъчно облагане, агресивното данъчно планиране и изпирането на пари играят централна роля за изграждането на справедливо общество и силна икономика, като същевременно защитават социалния договор и върховенството на закона“ (30). Поради това разглежда със загриженост размера на фискалната „дупка“ в данъчните постъпления в резултат на тези престъпления и лоши практики, както и промените в данъчното облагане в последно време, което пренесе данъчната тежест върху трудовите доходи и от финансовия сектор към реалната икономика, където МСП са подложени на по-голям фискален натиск в сравнение с мултинационалните дружества. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Напредък в това отношение представлява въвеждането на данъчни показатели в докладите по държави в рамките на европейския семестър. Оценката от техните резултатите обаче показва, че функционирането на ЗФР, автоматичният обмен на информация и сътрудничеството между данъчните органи не е задоволително в част от държавите — членки на ЕС, както по отношение на изпирането на пари, така и на отклонението от данъчно облагане и избягването на данъци. ЕИСК предлага на Комисията в европейския семестър данъчните показатели да имат същата степен на важност като останалите и да се установи процедура за оценка на ефективността, справедливостта, адекватността и правилното функциониране на данъчните системи. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ЕИСК подкрепя новия план за действие за всеобхватна политика на Съюза за предотвратяване на изпирането на пари и финансирането на тероризма и счита, че той трябва да бъде приложен незабавно. ЕИСК подкрепя създаването на европейски надзорен орган, който да засили в максимална степен сътрудничеството между данъчните власти и ЗФР на държавите членки и който да има някои преки правомощия за упражняване на контрол и разследване на задължените субекти от всички области и да разполага с достатъчно кадрови и технологични средства, за да се адаптира към непрекъснато променящите се престъпления. Призовава Комисията да обмисли, като най-добрия начин за това, създаването на европейска агенция за борба с данъчните, икономическите и финансовите престъпления и изпирането на пари и за надзор на спазването на законодателството и ефективността на административните мерки. ЕИСК счита, че е необходимо ЕС да отстоява единна позиция на международни форуми, като FATF (ОИСР), Г-20 и ООН. ЕИСК счита, че Комисията би следвало да оказва помощ на държавите членки, като създаде механизми за обучение, подобни на Европейската данъчна академия, предложена в неговото становище относно програмата „Фискалис“ (10/2018) (31). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Правната рамка за борба срещу изпирането на пари следва да позволява достъп до информация за титулярите на сметки, собствениците на предприятия и доверителна собственост, като се зачитат разпоредбите за защита на данните и съответната юриспруденция на Съда. Трябва да се гарантира защитата на специалистите, които са длъжни да съобщават за откриваните от тях съмнителни практики на изпиране на пари. ЕИСК приветства факта, че в плана за действие се предлага нов режим за защита на информаторите, и призовава въпросът да не се отлага за декември 2021 г. Той споделя мнението на ЕК, че мерките, които се приемат, трябва да носят възможно най-малка допълнителна административна и финансовата тежест за държавите членки и задължените субекти. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Мерките за контрол спрямо трети страни, включени в Петата директива срещу изпирането на пари, ще бъдат ефикасни само при наличието на реален списък на високорисковите държави. ЕИСК се обявява в подкрепа на прозрачна и ясна методика и по-кратки срокове за оценка. Комитетът счита, че новият списък със само двадесет държави и територии би следвало да бъде приет възможно най-скоро, като бъде допълнен с още държави, участвали в неотдавнашните скандали. Той изразява съжаление във връзка с пречките, които създават някои държави от ЕС, за достъп до информация относно трансакции до данъчни убежища. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Списъкът на данъчни убежища, изготвен от Съвета по икономически и финансови въпроси през 2017 г., във връзка с отклонението от данъчно облагане и избягването на данъци беше актуализиран през февруари 2020 г. За разлика от други списъци този списък има предимството, че обхваща както държави и територии, които не приемат автоматичен обмен на информация, така и такива, които предлагат специални данъчни режими на предприятията. Търпи критика и фактът, че европейският списък изключва съществуващите данъчни убежища в рамките на Съюза. При все това в специфичните за всяка държава препоръки в рамките на европейския семестър Комисията посочи някои държави членки, които подкопават облагаемата основа на своите европейски партньори. Макар че заплахата от включване в черния списък има възпиращ репутационен ефект, санкциите не са достатъчно ефективни. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | За да извършат юрисдикциите от списъка необходимите реформи, ЕИСК предлага след следващата оценка регламентът да бъде преработен, за да се забрани на всички юрисдикции, които не са осъществили реформите, извършването на финансови трансакции с ЕС. Мерките трябва да засягат и предприятията, които избягват плащането на данъци. Ефективна мярка би могла да бъде и да не се отпуска публична помощ във връзка с COVID-19 на предприятия, които извършват необосновани трансакции с юрисдикции от списъка, както приеха някои държави членки. ЕИСК призовава да бъде проучена и целесъобразността от изключване на тези предприятия от процедурите за възлагане на обществени поръчки. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Мултинационалните дружества осъществяват дейност в световен мащаб под общо ръководство, но данъчните норми се приемат в национална среда, без да се отчита тяхното взаимодействие с режимите на други държави, а понякога и в открита данъчна конкуренция с тях. Някои юрисдикции приемат данъчни режими, които подкопават облагаемата основа на други територии. Заедно с общото намаляване на ставките това доведе до надпревара на държавите за достигане на най-ниски равнища по отношение на данъчното облагане с цел привличане на преки чуждестранни инвестиции и до появата на празноти и несъответствия в законодателството. Много мултинационални компании преструктурират бизнеса си, за да намалят значително плащаните данъци. За целта те прибягват до определени операции в рамките на групата, за да прехвърлят изкуствено голяма част от разходите на територии със средни или високи ставки на данъчно облагане, а печалбите се декларират в юрисдикции с ниско или нулево данъчно облагане, където постигат тайни данъчни договорености (tax rulings) с правителствата. Прехвърлянето на печалби от големите компании в цифровата икономика е особено лесно в тази среда. ЕИСК очаква, че прилагането на разпоредбите на плана за действие за борба със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби (BEPS) и на директивите срещу избягването на данъци (ATAD) ще създаде условия за промяна на това положение. Рано е да се прави оценка на резултатите. Сътрудничеството между всички държави членки е от съществено значение, за да бъдат ефективни действията, което е основната цел на европейския пакт. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ЕС е пространство, което е уязвимо от гледна точка на борбата срещу избягването на данъци (32). Движението на капитали, стоки и хора на вътрешния пазар е в контраст с липсата на координация на данъчните политики. След кризата през 2008 г. напредъкът в икономическото управление беше насочен главно към контрола на разходите. През последните години положението се промени, но координацията на фискалните политики все още не е достатъчна. Въвеждането на данъчни показатели в европейския семестър е напредък, който позволи да бъдат показани вредните фискални системи на някои държави членки. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | През 2009 г. Г-20 започна процес на сътрудничество с цел борба с отклонението от данъчно облагане и избягването на данъци. ОИСР прие нов световен стандарт за обмен на информация — Общия стандарт за предоставяне на информация (ОСПИ), който се основава на автоматичен обмен на информация (AEOI). По-голямата част от юрисдикциите от международната общност поеха ангажимент да го прилагат от януари 2018 г. Очаква се обща оценка на неговото изпълнение. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | В ЕС AEOI се урежда от Директивата за административно сътрудничество (ДАС), която беше преработена няколко пъти, за да бъде приведена в съответствие с ОСПИ. ДАС разшири задължението за AEOI и по отношение на физическите и юридическите лица и на основните видове приходи, но съществуват празноти, които трябва да бъдат отстранени. Все още остава нерешен въпросът относно информацията за действителния собственик на активи и средства, на непрозрачни посреднически структури (някои видове доверителна собственост или тръстове, дружества фантоми, фондации и т.н.), както показа скандала с „Панамските досиета“. Не беше намерено решение и за анонимността на все още разрешените в някои държави акции на преносител, чийто собственик не е публично известен. Сферата на приложение на ДАС би следвало да се разшири и по отношение на произведенията на изкуството и други активи с висока стойност, които се намират в безмитни зони и митнически складове. Би трябвало да се реши и проблемът с режимите за предоставяне на гражданство или право на пребиваване, които предлагат 19 държави членки и които в много случаи се използват за извършване на данъчни престъпления. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Планът за действие BEPS на ОИСР е глобалната инициатива за борба със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби. Докладите за напредъка за всяка една от петнадесетте дейности имат различен юридически характер. Някои се отнасят до най-добри практики, а други имат ранг на минимални стандарти с възможност да задължат държавите да включат съдържанието им в законодателството относно дружествата. Някои основни въпроси, като облагането на цифровата икономика или разпределението на правата за облагане по държави, все още не са решени на глобално равнище. Някои държави и организации на гражданското общество разкритикуваха процеса BEPS и поискаха реформата на международната данъчна архитектура да бъде прехвърлена в Комитета на експертите за международно сътрудничество в данъчната област на ООН. ЕИСК счита, че ОИСР трябва да довърши своята работа и да си сътрудничи с Комитета на ООН, за да бъдат споделени и да станат общодостъпни неговите заключения. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Директивите срещу избягването на данъци (ATAD) са основни елементи от стратегията на ЕС за борба с избягването на данъци. Те гарантират, че държавите членки въвеждат координирано докладите BEPS и засилват тяхната юридическа стойност, като подлагат изпълнението им на контрола на Съда на ЕС. В някои случаи нормите за борба срещу злоупотребите надхвърлят BEPS, като „данъците при напускане“, разпоредбите относно „контролираните чуждестранни дружества“, разпоредбите относно премахването на несъответствията при хибридните образувания или установяването на обща клауза за борба срещу злоупотребите. Въпреки това не бяха включени клаузите за инвестициите заради противопоставянето на някои държави, макар че Комисията и мнозинство от държавите членки се обявиха за това. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Проучванията на Комисията относно тайните данъчни договорености, подписани от някои големи мултинационални дружества и правителствата на някои държави — членки на ЕС, разкриха значението на процесите, свързани с улесненото избягване на данъци: данъчни ставки между 0,05 и 2 % върху прехвърлените печалби от други европейски държави. Като ответна мярка ЕС преработи ДАС, за да направи задължително автоматичното съобщаване на всички трансгранични данъчни договорености (tax ruling), подписани от дадена държава членка. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | При последното преработване на ДАС беше разширен обхватът на автоматичния обмен по отношение на основна информация за големите предприятия (33), с разбивка по държави (доклади CBCR) (34), съгласно предписанията на действие 13 от BEPS. Все още няма обаче разрешение за публичен достъп до тази информация. Комисията предложи преработването на Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (35) за счетоводните отчети, за да се разреши публикуването на доклади по държави. ЕИСК счита, че тя следва да се прилага най-малкото за дружествата, получаващи държавна помощ. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Що се отнася до данъчното облагане на дружествата, много важна инициатива на Комисията в тази област е предложението за хармонизиране на облагаемата основа за корпоративен данък. В първата фаза основата за облагане –ОООКД, ще се изчислява съгласно общи разпоредби. Във втората — ОКООКД, печалбите и загубите на различните подразделения на дадено предприятие или мултинационална група във всички държави членки ще бъдат консолидирани в рамките на ЕС. Нетният резултат ще бъде разпределен между различните държави, в които предприятието осъществява дейност, като бъде обложен с данък във всяка една от тях съгласно предварително определена формула (активи, продажби и работни места). Очаква се това консолидиране да възпре голяма част от операциите за агресивно данъчно планиране. ЕИСК изразява съгласието си данъчното облагане да се извършва по претеглена формула, която отчита мястото на продажбите, работните места и активите. Стойността на правата върху интелектуална собственост, данните и други нематериални активи трябва да бъде подлагана на щателна оценка. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Според Комисията и ОИСР трудностите за обхващане на приходите от новите бизнес модели на цифровата икономика в действащите данъчни норми доведоха до твърде ниско данъчно облагане на цифровите предприятия спрямо традиционните в някои ситуации и в някои държави. През март 2018 г. Комисията прие две предложения за директива за данъчно облагане на цифровата икономика (36) в съответствие с работата на ОИСР, която трябва да приключи през 2020 г. Едната включва временно решение, а другата — окончателно. С временното решение се въвежда данък в размер на 3 % от продажбите на цифрови услуги на големите предприятия (а не от печалбата или където се създава добавената стойност). Директивата е блокирана в Съвета. Сега Комисията се придържа към глобално решение в рамките на работата на ОИСР, но ако не бъде постигнато съгласие преди края на 2020 г., ще възобнови своята инициатива за данъчно облагане на големите цифрови дружества. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Както Комисията, така и ЕИСК (37) са изразявали виждането си относно необходимостта от започване на дебат и обсъждане на необходимите условия за постепенен преход от вземане на решения с единодушие към гласуване с квалифицирано мнозинство по въпросите на данъчното облагане. Сроковете за осъществяване на тази промяна могат да бъдат по-кратки или по-дълги в зависимост от това колко чувствителни са за държавите членки данъчните въпроси, по които се предвижда намеса. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | ЕИСК счита, че огромните предизвикателства пред ЕС и всички държави от Съюза, свързани с кризата от пандемията на COVID-19, са несъвместими с каквато и да е снизходителност към престъпленията, които вредят на икономическия растеж и публичните финанси. Комитетът изтъква също така, че е необходимо да се засилят сътрудничеството и солидарността между държавите членки, институциите на ЕС и секторите на европейското гражданско общество. |
| --- | --- |

3.25

4.   Конкретни бележки и препоръки

| 4.1 | ЕИСК препоръчва да бъде разширено решението, предвидено в Петата директива срещу изпирането на пари, по отношение на отклонението от данъчно облагане, като държавите бъдат задължени да създадат централизиран публичен регистър на действителните собственици на дружества и доверителна собственост и да се установи адекватна процедура за установяване на действителния собственик на дружество със седалище извън ЕС. Всички регистри следва да функционират адекватно и пропорционално, за да се улесни работата на предприятията, които следва да изпълняват изискванията, и по-специално на МСП, на които би следвало да се предлагат услуги за помощ. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Идентифицирането на действителните собственици на всички дружества и доверителна собственост би следвало да се разшири и да включва информация за собствениците на акции на преносител. ЕИСК призовава Комисията да проучи възможността за създаване на процедура за това идентифициране и ако това не е възможно, да пристъпи към тяхната забрана в ЕС. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Трябва да бъдат запълнени все още съществуващите празноти в текста на ДАС, за да се разшири автоматичният обмен на информация по отношение на произведенията на изкуството и други активи с висока стойност, които се намират в безмитни зони, митнически складове и специални икономически зони. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Държавите членки следва да бъдат призовани постепенно да премахнат благоприятстващите данъчни престъпления режими за предоставяне на гражданство или право на пребиваване срещу инвестиции. Това е позицията на Европейския парламент и на ЕИСК в неговото становище SOC/618 (38). Докато те все още съществуват, би следвало да се приемат необходимите мерки за контрол, за да се гарантира, че инвеститорите изпълняват своите данъчни задължения. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Трябва да бъдат въведени мерките, договорени в ОИСР, и интегрираната рамка за техническа помощ във връзка с разпределянето на данъчните постъпления на пазарни юрисдикции като Индия и Китай. Следва да бъде преработена Директивата срещу избягването на данъци (ATAD), за да бъдат включени норми за данъчно третиране във връзка с юрисдикциите с ниско данъчно облагане, по-специално относно репатрирането на дивиденти или капиталови печалби от подразделения в чужбина, ако не са били обложени с минимален данък в чужбина. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | В съответствие с искането, отправено в резолюцията на Европейския парламент от март 2019 г. (39), ЕИСК приканва Комисията и държавите членки да проучат концепцията за ефективно минимално данъчно облагане на корпоративните печалби и възможното ѝ прилагане. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Трябва да се увеличи сътрудничеството между надзорните органи и данъчните администрации на държавите членки, по-специално в областта на данъчните престъпления и изпирането на пари, както и да се насърчи засилването на сътрудничеството между Европол и националните полицейски служби. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Националните ЗФР следва да бъдат подкрепени финансово и технически, за да могат да изпълняват ефикасно своите задачи. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Огромните по размер капитали, които преминават през дружества „пощенска кутия“, установени в ЕС, изискват решителни ответни действия от страна на отговорните политици. ЕИСК призовава Комисията да направи проучване на ролята на дружествата „пощенска кутия“ във връзка с измамите, отклонението от данъчно облагане, избягването на данъци (след прилагането на ATAD 1 и ATAD 2) и изпирането на пари и с оглед на заключенията от него да бъдат предприети всички необходими мерки, за да не се допуска извършването на посочените престъпления и лоши практики посредством този вид дружества. Директивите срещу избягването на данъци (ATAD), Директивата за капиталовите изисквания и Директивата срещу изпирането на пари следва при необходимост да бъдат изменени. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ЕИСК предлага в следващите споразумения на ЕС за свободна търговия, инвестиции или икономическо партньорство или при преразглеждането на действащите в съответствие с принципите и нормите на СТО да се обмисли включването на глава по данъчните въпроси, която да включва резултатите от програмата BEPS/ОИСР, клаузи за борба с данъчните измами и отклонението от данъчно облагане, агресивното данъчно планиране и изпирането на пари, както и за сътрудничество между данъчните администрации. |
| --- | --- |

4.10

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Тук и по-долу се използват съкращенията на английски език.

1

(2)  ОВ C 353, 18.10.2019 г, стр. 90.

2

(3)  C(2020) 2800 final.

3

(4)  Според FATF Юрисдикции с висок риск в този списък влизат само две държави (Северна Корея и Иран). Списъкът на FATF Юрисдикции под засилен мониторинг включва осемнадесет държави. И двата списъка са актуализирани на 21 февруари 2020 г.

4

(5)  В списъка на Делегиран регламент (ЕС) 2020/855 на Комисията от 7 май 2020 г. (ОВ L 195, 19.6.2020 г., стp. 1) фигурират двадесет високорискови територии по отношение на изпирането на пари и финансирането на тероризма. В преразгледания списък на юрисдикциите, неоказващи съдействие по отношение на отклонението от данъчно облагане и избягването на данъци, са включени дванадесет, към които са добавени други двадесет, подложени на мониторинг.

5

(6)  Lipton, D.: Shining a Light (Осветяване на истината), стр. 4 и Shaxson, N.: Tackling Tax Havens (Справяне с данъчните убежища), стр. 7, който цитира Zucman G. (2017). МВФ, F&D, септември 2019 г.

6

(7)  Bhatt, G.: Editor’s Letter (Писмо на редактора). МВФ. Пак там, стр. 2.

7

(8)  Резолюция на Европейския парламент от 26.3.2019 г. относно финансовите престъпления, данъчните измами и избягването на данъци, точка 24.

8

Резолюция на Европейския парламент от 26.3.2019 г. относно финансовите престъпления, данъчните измами и избягването на данъци

(9)  ЕП, пак там, точки 142 и 143.

9

(10)  Shaxson, N. Tackling TaxHavens (Справяне с данъчните убежища). МВФ, пак там, стр. 7.

10

(11)  ЕП, пак там, точка 19.

11

(12)  ЕП, пак там, точка 328.

12

(13)  Damgaardm, J., Elkjaer, T. Johannesen, N. The Rise of Phantom Investments (Възходът на фантомните инвестиции), стр. 11 — 13. МВФ, F&D, септември 2019 г.

13

(14)  UN: UNODC Money-Laundering and Globalization (ООН: СНПООН, Изпирането на пари и глобализацията).

14

(15)  ЕП, пак там, точки 236 и 237.

15

(16)  ЕП, пак там, точка 235. Financial Times, 23.3.2020 г.

16

(17)  COM(2019) 360 final, 370 final, 371 final и 372 final от 24 юли 2019 г. Особен интерес представлява СОМ(2019)373 final — Доклад относно оценката на неотдавнашни случаи на предполагаемо изпиране на пари с участието на кредитни институции от ЕС.

17

(18)  11 юни 2020 г.: https://www.eca.europa.eu/bg/Pages/DocItem.aspx?did=53979.

18

(19)  2 юли 2020 г.: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_20_1228.

19

(20)  C(2020) 2800.

20

(21)  Делегиран регламент (ЕС) 2020/855 на Комисията от 7 май 2020 г.

21

(22)  Директива (ЕС) 2016/1164 на Съвета (Директива срещу избягването на данъци — ATAD) (ОВ L 193, 19.7.2016 , стp. 1) влезе в сила на 1.1.2020 г. в държавите членки, които нямаха собствено законодателство (в останалите — през 2024 г.). Директива (ЕС) 2017/952 на Съвета (Директива срещу избягването на данъци — ATAD2) (OJ L 144, 7.6.2017, p. 1), ще влезе в сила на 1 януари 2022 г.

22

(23)  Директива (ЕС) 2017/1852 на Съвета (ОВ L 265, 14.10.2017 г., стp. 1).

23

(24)  Регламент (ЕС) 2018/1672 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 284, 12.11.2018 г., стp. 6).

24

(25)  Automatic exchange of information (автоматичен обмен на информация) — AEOI.

25

(26)  Директива 2011/16/ЕС на Съвета (ОВ L 64, 11.3.2011 г., стp. 1).

26

(27)  Директива (ЕС) 2018/822 на Съвета (ОВ L 139, 5.6.2018 г., стp. 1).

27

(28)  Country by country reporting (отчитане по държави), CBCR.

28

(29)  ОВ L 186, 11.7.2019 г., стp. 122.

29

(30)  ЕП, пак там, точка 328.

30

(31)  Становище ECO/470 „Фискалис 2021—2027 г.“ (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 118).

31

(32)  Cobham A. и Garcia-Bernardo J.; Time for the EU to close its own tax havens (Време е ЕС да закрие своите собствени данъчни убежища) Tax Justice Network: 4 април 2020 г.

32

(33)  Където се намират техните служители, продажбите, декларираните печалби и платените данъци.

33

(34)  На английски език: Country by country reporting (отчитане по държави), CBCR.

34

(35)  ОВ L 182, 29.6.2013 г., стp. 19.

35

(36)  COM(2018) 147 final, Предложение за директива на Съвета за определяне на правилата относно корпоративното данъчно облагане на значително цифрово присъствие, и COM(2018) 148 final, Предложение за директива на Съвета относно общата система на данък върху цифровите услуги, начисляван върху приходите от предоставянето на някои цифрови услуги.

36

(37)  COM(2019) 8 final, Към по-ефективен и демократичен процес на вземане на решения в данъчната политика на ЕС.

37

(38)  Становище SOC/618 относно „Режими за предоставяне на гражданство и право на пребиваване в ЕС“ (OВ C 47, 11.2. г., стр. 81).

38

(39)  ЕП, пак там, точки 78 до 85.

39

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/16

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Върховенството на закона и въздействието му върху икономическия растеж“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 429/03)

| Докладчик: | Jukka AHTELA |
| --- | --- |

Докладчик:

Jukka AHTELA

| Решение на Пленарната асамблея | 20.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 20.7.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 215/2/1 |

Решение на Пленарната асамблея

20.2.2020 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

20.7.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

215/2/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Напоследък върховенството на закона беше подложено на натиск както в рамките на ЕС, така и извън него. Този развой на нещата е обезпокоителен, тъй като е възможно да подкопае зачитането на основните права, а също и на другите ценности, заложени в член 2 от ДЕС. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Отслабването на върховенството на закона ще засегне функционирането на обществото, основните права, гражданското общество и икономиката. Ето защо въпросът е до какво може да доведе това отклонение за ЕС и за европейския икономически и социален модел. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | За да функционира добре, единният пазар трябва да се основава на прозрачна и стабилна правна рамка, която обхваща и прилагането на общи правила, тъй като националните съдилища трябва да имат доверие, че съдилищата в другите държави членки са също толкова ангажирани с отстояването на ценностите, на които се основава ЕС. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Разделението на властите, и по-специално независимата съдебна система, която има правомощията да упражнява контрол върху поведението на правителството, е от ключово значение за инвестициите и икономическия растеж. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК призовава Европейската комисия да положи усилия за измерване на икономическото въздействие на върховенството на закона. Това включва разработването на солидна система за измерване, която изрично взема под внимание както материалноправната, така и процесуалната част на върховенството на закона. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Много държави имат закони, които са съвършено съвместими с върховенството на закона, но които се прилагат несъвършено. Поради това е важно да се акцентира върху правилното прилагане. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК приветства усилията на Европейската комисия и на други институции да разработят подходящи инструменти за защита на ценностите на ЕС и за насърчаване на култура на върховенство на закона. ЕИСК обаче счита, че ефективността на съществуващите инструменти, като член 7 от ДЕС и рамката на върховенството на закона и процедурите за нарушения, годишното Информационно табло на ЕС в областта на правосъдието и новия механизъм за върховенството на закона, биха могли да бъдат допълнително усъвършенствани и би трябвало да бъдат допълнени с мерки, акцентиращи на върховенството на закона, но по-ефективно насочени към икономически съображения. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | В европейския семестър Комисията би трябвало по-силно да подчертае значението на върховенството на закона като един от ключовите елементи, които стоят в основата на конкурентоспособна и устойчива икономика. ЕИСК препоръчва да бъдат създадени национални процедури за преглед на последващите действия, в които да участват представители на гражданското общество и социалните партньори, както и да се увеличи цялостното участие на организациите на гражданското общество и социалните партньори в процеса на европейския семестър. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Годишният процес на преглед на принципите на върховенството на закона в ЕС би трябвало да стане възможно най-отворен към гражданското общество. Констатациите и препоръките на Европейската комисия би трябвало да бъдат обсъждани публично както на национално, така и на европейско равнище, и да бъдат последвани от конкретни мерки за справяне с инцидентите и отрицателните тенденции, включително по отношение на икономиката. Би трябвало гражданското общество, включително социалните партньори, да бъде включено по-тясно и да участва в последващите действия. ЕИСК предложи годишен форум на организациите на гражданското общество, който, предвид разнообразието на представителството, би допринесъл за цикъла на преглед. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Организациите на гражданското общество, както и медиите играят решаваща роля в държави, в които правителствата отстъпват от принципите на върховенството на закона. Те дават възможност за проверка и уравновесяване на властите — система, благодарение на която от правителствата на държавите се изисква отчетност. ЕИСК призовава за засилване на финансовата и материалната подкрепа за организациите, които участват в защитата и насърчаването на върховенството на закона и основните права. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Членството в ЕС е много ценно за всички държави членки, при условие че се санкционира неспазването на основните правила. Ако не се прилагат никакви санкции, членството започва да губи от стойността си за всички спазващи правилата държави членки. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Изглежда, че сред обществеността в много държави членки липсва осведоменост относно решаващото значение на върховенството на закона както като основна ценност, така и като важен фактор за икономическия растеж. Поради това ЕИСК призовава за насърчаване на постоянна стратегия за повишаване на осведомеността, която да насочи вниманието на гражданите на ЕС върху решаващото значение на върховенството на закона. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Въведение

| 2.1. | Върховенството на закона е сред основополагащите ценности на Европейския съюз (член 2 от ДЕС) и е предпоставка за постигането на другите ценности, които Съюзът има за цел да насърчава (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Напоследък обаче върховенството на закона беше подложено на натиск както в рамките на Съюза, така и извън него. Този развой на нещата е обезпокоителен, тъй като може да означава намаляване на зачитането на другите ценности, посочени в член 2. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Този натиск оказва въздействие върху функционирането на съдебната система и върху доверието в нея. За гражданското общество има допълнителни последици от съществуващата опасност съдебната система да загуби ролята си като опора и пазител на основните права. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Както ЕИСК отбелязва в свое становище (2), „освен това зачитането на принципите на правовата държава гарантира правна сигурност и еднакви условия на конкуренция за стопанските инициативи, иновациите и инвестициите и лоялна конкуренция на вътрешния пазар, която е от полза за потребителите и гражданите“. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ето защо въпросът е до какво може да доведе това отклонение за европейския икономически и социален модел. Отслабването на върховенството на закона може да засегне функционирането на обществото, основните права, гражданското общество и икономиката. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ако не се сложи край на заплахите за върховенството на закона и влошаването на положението с основните права като цяло, е възможно това положение да се отрази отрицателно на взаимното доверие, което е в основата на вътрешния пазар, а оттук и на икономическия растеж в ЕС. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | В съобщението (3) относно „По-нататъшно укрепване на върховенството на закона в Съюза“ Комисията се позовава на работата на ОИСР относно значението на върховенството на закона за развитието и за общия бизнес и инвестиционен климат. Във връзка с това ЕИСК също е подчертавал необходимостта да се обърне повече внимание на икономическите аспекти на върховенството на закона. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Незачитането на върховенството на закона възпрепятства балансираното икономическо и обществено развитие в съответствие с целите за устойчиво развитие (ЦУР) и стремежа към постигането на първостепенната цел на Съюза да „насърчава мира, ценностите си и благоденствието на своите народи“ (член 3 от ДЕС). Насърчаването на върховенството на закона е една от конкретните цели на ЦУР 16. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Когато се разглежда въпросът за незачитането на върховенството на закона в ЕС, не се отделя достатъчно внимание на темата за въздействието му върху икономическия растеж. Научните изследвания са съсредоточени върху въздействието на държавното и публичното управление като цяло върху икономическия растеж, особено в развиващите се държави. Поради това настоящото становище акцентира върху икономическото въздействие на върховенството на закона в ЕС. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Целта на становището е да се помогне на заинтересованите страни да разберат, че освен присъщата си стойност, европейските ценности, залегнали в член 2 от ДЕС, имат и икономическа стойност. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Определяне на върховенството на закона

| 3.1. | На европейско равнище върховенството на закона е утвърден принцип, залегнал в Договорите, който се основава на съдебната практика на Съда на Европейския съюз (Съда на ЕС), Европейския съд по правата на човека (ЕСПЧ) и Съвета на Европа, както и на съответната дейност на Венецианската комисия. Зачитането на принципите на върховенство на закона предполага всички публични правомощия да се упражняват в рамките на ограниченията, установени от закона, в съответствие с ценностите на демокрацията и основните права, и под контрола на независими и безпристрастни съдилища (4). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Чрез определяне на индивидуалните компоненти на върховенството на закона, материалноправните компоненти могат да бъдат отделени от процесуалните. Най-основният и централен компонент на върховенството на закона е равнопоставеността пред закона, т.е. презумпцията, че законът третира всички еднакво и че се отнася до същината на закона. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Равенството в процесуалноправно отношение е необходимо условие за постигането на високо равнище на спазване на върховенството на закона. Въпреки това, то не е достатъчно, тъй като равенство е необходимо както в процесуалноправно, така и материалноправно отношение. Необходими са редица процесуални компоненти, за да се гарантира прилагането на буквата на закона. Разделението на властите е от ключово значение, тъй като спомага да се гарантира, че правителството също ще се придържа в рамките на закона. Съдебната власт ще може да упражнява контрол върху изпълнителната власт само ако и съдиите, и прокурорите са независими от другите две власти. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Освен това е необходимо да бъдат гарантирани редица минимални стандарти в правоприлагането: всеки трябва да се ползва от основните права, да има право на справедлив процес и т.н. И накрая, правоприлагането трябва да бъде безпристрастно, което означава никой да не е дискриминиран и съдебната система да не е корумпирана (5). Съгласно член 2 от ДЕС върховенството на закона и демокрацията вървят ръка за ръка като основополагащи ценности. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Защо върховенството на закона благоприятства устойчивия икономически растеж

| 4.1. | Устойчивият икономически растеж се счита за един от най-важните показатели за здравето на икономиката. Нарастването на икономическия растеж е свързано с нарастването на благосъстоянието на държавата и нейното население. Освен това пазарната икономика не е способна да работи добре без основни правила и процедури, включително правила относно частната собственост и доброволното прехвърляне на собственост (т.е. облигационното право). В общи линии пазарната икономика процъфтява само ако има стабилни и предвидими правила, както се вижда от вътрешния пазар и от Икономическия и паричен съюз (ИПС) като двигатели на европейската икономика. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Икономическият растеж предполага, че с течение на времето стават достъпни все повече стоки и услуги на глава от населението. Единственият начин да се постигне това е да се увеличи производителността. Това от своя страна предполага инвестиции както в капитал, така и в образование (т.нар. „човешки капитал“). Следователно за да се установи връзка между върховенството на закона и икономическия растеж, трябва да поставим въпроса как върховенството на закона може да повлияе на общата склонност да се инвестира. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Инвестиции, по-специално дългосрочните инвестиции, ще бъдат правени само ако потенциалните инвеститори очакват инвестиционната среда да остане предвидима и благоприятна в продължение на много години. Върховенството на закона играе решаваща роля за способността на съответното правителство да предложи такава стабилна среда. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Изпълнителна власт, която не е ограничена от другите две власти — законодателната и съдебната, може да даде много обещания на потенциалните инвеститори относно свободата им да определят цените по своя воля, да не бъдат облагани с висок данък (или да не бъдат облагани изобщо), да прехвърлят печалбите обратно в държавата им на произход и т.н. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Следователно правителство, което действа без ограничения, не е в състояние да дава обвързващи обещания, т.е. да поема надеждни ангажименти. Разделението на властите, и по-специално независимата съдебна система, която има правомощията да упражнява контрол върху поведението на правителството и да уважава частните договори, е от ключово значение за инвестициите и икономическия растеж. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Освен независимостта на съдебната система, нейната безпристрастност също е от ключово значение. Ако съдиите могат да бъдат подкупени, т.е. ако не са безпристрастни, тогава решенията по делата, вместо да се основават на принципите на върховенството на закона, се вземат в полза на страната, която е в състояние (и/или желае) да плати по-висок подкуп. Следователно корупцията е несъвместима с върховенството на закона. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ако съдиите дискриминират определени групи, тогава законът не се прилага равнопоставено. Всеки вид пристрастност ще намали сигурността на правната среда, което се очаква да доведе не само до по-ниски равнища на инвестициите като цяло, но и до по-малко сделки. Следователно пристрастните съдилища ще забавят икономическия растеж. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Достъпността на съдилищата е друг ключов фактор. Ако са необходими години, за да бъде постановено съдебно решение, това може да има редица неблагоприятни последици за икономиката: ако е добре известно, че постановяването на съдебно решение ще отнеме дълго време, съдоговорителите, които нарушават договора, биха могли да използват съда със стратегическа цел. Закъснялото правосъдие, както по отношение на късното постановяване на решения, така и на тяхното прилагане, прави договарянето по-малко привлекателно, като води до сключване на по-малко сделки и до абсолютно същите последици като тези, предизвикани от липсата на независима съдебна система, както е посочено по-горе. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Как се измерва върховенството на закона

| 5.1. | За да се установи въздействието на върховенството на закона върху икономическия растеж, то първо трябва да е измеримо. Това обаче не е лесно, тъй като тази концепция е многоизмерна и трябва да се вземат различни трудни решения за категоризирането на измеренията, като например дали всички да получат еднаква тежест. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Някои от ранните измервания са били обусловени по-скоро от наличието на данни, отколкото от теоретично получени предположения. Макар и да има много силна взаимовръзка между материалноправните и процесуалните аспекти на върховенството на закона (6), материалноправният компонент — равенството пред закона, не фигурира в повечето от по-известните показатели за върховенството на закона. Ето защо Комисията следва да разработи солидна система за измерване, която изрично взема под внимание както материалноправната, така и процесуалната част на върховенството на закона. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Друг важен въпрос относно измерването е дали се измерват юридическите разпоредби или тяхното действително изпълнение. Много държави имат закони, които са напълно съвместими с върховенството на закона, но се прилагат неефективно. Поради това е важно да се акцентира върху прилагането. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Въпросът как да се използват по най-добрия начин наличните показатели също е важен. От една страна, сборните показатели могат да бъдат полезни за придобиването на първо впечатление какво се случва в конкретна държава. От друга страна, ако се търси водещ до действия съвет, т.е. анализи, които могат да имат преки политически последици, сборните показатели не са от голяма полза. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Въпреки свързаните с това трудности, ЕИСК препоръчва Европейската комисия да проучи възможността за измерване на икономическото въздействие на върховенството на закона както в държавите членки, така и в държавите кандидатки, и евентуално да го свърже с цикъла на преглед на принципите на върховенството на закона. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Какво показват съществуващите данни?

| 6.1. | Сравнителните изследвания между държавите, в които се анализира въздействието на върховенството на закона върху икономическия растеж, показват, че държавите, които се придържат в по-голяма степен към върховенството на закона, средно бележат по-бърз растеж в сравнение с държавите, където степента на придържане към тези принципи е по-ниска (7). Това не означава, че отделни държави, които не се придържат към върховенството на закона, не могат да постигнат високи равнища на икономически растеж. Икономистите ги наричат „изключения“. Такива случаи са възможни и наистина се наблюдават, но не много често. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | При оценяването на въздействието на върховенството на закона върху икономическия растеж трябва да се вземат предвид и съответните равнища на доходите. При равни други условия, за държавите, в които доходите на глава от населението вече са високи, постигането на високи темпове на растеж е по-голямо предизвикателство, отколкото за държавите, започващи от по-ниско равнище. Това е индикация за така наречения „ефект на сближаването“. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Сборните показатели за върховенството на закона не са от голяма полза за установяване на конкретните канали за предаване, чрез които тези принципи могат да повлияят на икономическия растеж. Ето защо акцентът тук е върху ограничения брой основни компоненти на върховенството на закона в този раздел. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | По-горе вече беше посочено, че независимата съдебна система изглежда е от решаващо значение, за да се гарантира, че правителствата ще останат в рамките на конституционно определените им ограничения. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Като се анализират поотделно показателите за последиците от юридическите и фактическите разпоредби за независимостта на съдебната система, се оказва, че юридическите разпоредби не оказват никакво въздействие върху икономическия растеж. От друга страна, фактическите разпоредби имат силна взаимовръзка с по-бързия икономически растеж (8). Подобряването на фактическите равнища на независимостта на съдебната система носи икономически ползи: държавите, които са направили това, са получили допълнителни дивиденти, т.е. регистрирали са по-бърз растеж (9). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Беше установено, че независимостта и отчетността на съдебната система се допълват, а не се конкурират (10). Редица съдебни гаранции, като правото на адвокат, ограничават дискреционната свобода на съдиите. Като такива те могат да се тълкуват в смисъл, че гарантират отчетността на съдебната система. Интересно е да се отбележи, че някои подобни гаранции допринасят не само за отчетността на съдебната система и оттук за върховенството на закона, но също така и за икономическия растеж. Така е по отношение на навременността на съдебните решения, на писмените — за разлика от устните — процедури и на правото на адвокат (11). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Корупцията не само е престъпление, но е и несъвместима с върховенството на закона. Измерването на корупцията обаче е много сложно. Тъй като платецът и получателят на подкупа обикновено нямат стимул да сигнализират за съществуването на подкуп, събирането на обективни данни е невъзможно. По-голямата част от литературата по въпроса се основава на т.нар. „възприемане на корупцията“, т.е. субективната оценка колко e разпространена корупцията в дадена държава или в конкретна обществена услуга. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Макар че е трудно да се докаже, че корупцията е вредна за икономическия растеж, понастоящем редица изследвания сочат в тази посока. Например, доказано е, че тя намалява инвестициите (12). Корупцията има и други ефекти на нарушаване на конкуренцията: така например тя би могла да доведе до по-високи бюджети за военни цели (13). Тя засяга и структурата на публичните разходи, като фокусът се отклонява от важни обществени услуги като здравеопазване и образование към по-малко продуктивни дейности (14). ОИСР обобщава неотдавнашно проучване по следния начин: „... ясно е, че корупцията оказва пряко въздействие върху разходите за проект както за частния, така и за публичния сектор. Непрякото ѝ въздействие включва вреди за публичните институции, подкопаване на доверието на гражданите в тяхното правителство, като по този начин се намаляват стимулите за иновации и се увеличава социалното неравенство. Освен това тя увеличава разходите за извършване на стопанска дейност, един вид налага данък върху икономическата дейност, който след това се начислява на крайните ползватели или потребители на проектите“ (15). |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Прокурорите, които са едновременно независими и подлежат на отчетност, допринасят за високи равнища на върховенството на закона, тъй като престъпленията ще бъдат преследвани независимо от политическия натиск, конкретната самоличност на заподозряното в престъпление лице и други подобни фактори. Установено е, че прокурорите, които наистина са независими, корелират с по-ниски равнища на корупция (16). Като се има предвид, че корупцията е в ущърб на растежа, това следователно може да се тълкува като косвено доказателство, че независимите прокурори — като един от компонентите на върховенството на закона — благоприятстват икономическия растеж. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | И накрая, нека разгледаме ефективността на съдебната система, като си припомним често цитирания израз, че закъснялото правосъдие е отказано правосъдие. Едно от най-впечатляващите изследвания в областта е за Индия (17). Разликите в съдебните забавяния са разгледани спрямо показателите за резултатите в селското стопанство, промишлеността и сектора на услугите. То показва, че съдебните забавяния имат отрицателен ефект върху ръста на производството и в трите сектора на икономиката. |
| --- | --- |

6.10.

7.   Възможни политически последици

Съществуващи инструменти на ЕС

| 7.1. | ЕИСК призова за засилване на инструментите, с които ЕС разполага, с цел противопоставяне на отстъплението от основните ценности на ЕС (18). ЕИСК приветства усилията на Европейската комисия и на други институции да разработят подходящи инструменти за защита на ценностите на ЕС и за насърчаване на култура на върховенство на закона. ЕИСК обаче счита, че съществуващите инструменти, като член 7 от ДЕС и рамката на върховенството на закона и процедурите за нарушения, годишното Информационно табло на ЕС в областта на правосъдието и новия механизъм за върховенството на закона, биха могли да бъдат допълнително усъвършенствани и би трябвало да бъдат допълнени с мерки, акцентиращи на върховенството на закона, но насочени по-ефективно към икономическите съображения. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | В европейския семестър Европейската комисия обърна внимание на значението на върховенството на закона за бизнес средата в стремежа си да насърчи стимулиращи растежа структурни реформи в области като ефективните правосъдни системи и борбата с корупцията. Понастоящем приносът към информационното табло на ЕС в областта на правосъдието идва основно от тези, които предоставят услуги в областта на правосъдието, като министерствата на правосъдието, сдруженията на съдии, съдебните съвети и т.н. Любопитно е, че няма принос от тези, които търсят съдебни услуги, при положение че те биха могли да предложат ценни препоръки за подобряване на различните съдебни системи. Организациите на гражданското общество (ОГО), както и социалните партньори, могат да поемат важна роля в предаването на информацията. ЕИСК настоятелно призовава Комисията по-бързо да подчертае значението на върховенството на закона като един от ключовите елементи, които стоят в основата на една конкурентоспособна и устойчива икономика. Показателите за върховенството на закона би трябвало да бъдат включени по-забележимо и да обхващат въпроси като правната сигурност и достъпа до средства за правна защита за предприятията и служителите. Би трябвало да бъдат положени усилия за подобряване на процедурата за последващи действия с оглед на по-доброто изпълнение на препоръките. ЕИСК препоръчва да бъдат създадени национални процедури за проследяване на последващите действия, в които участват представители на гражданското общество и социалните партньори, както и да се увеличи цялостното участие на организациите на гражданското общество и социалните партньори в процеса на европейския семестър. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Годишният процес на преглед на принципите на върховенството на закона в ЕС би трябвало да стане възможно най-отворен, за да се гарантира, че констатациите и препоръките на Европейската комисия се обсъждат публично както на национално, така и на европейско равнище, и са последвани от конкретни мерки за справяне с инцидентите и отрицателните тенденции. Европейската комисия би трябвало да увеличи участието на организациите на гражданското общество, тъй като те често са първите засегнати, когато върховенството на закона е заплашено, и следователно могат да сигнализират за тази заплаха (19). Европейската комисия би трябвало да предприеме мерки и по отношение на репресиите срещу организации на гражданското общество поради участието им в процеса. ЕИСК предложи годишен форум на организациите на гражданското общество, който би допринесъл за цикъла на преразглеждане. Комитетът е готов да допринесе за този процес и да гарантира широко представителство на организациите на гражданското общество, включително тези, които представляват социално-икономически интереси, като социалните партньори. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | ЕИСК вече приветства предложението на Комисията за защита на бюджета на Съюза в случаите на широко разпространено незачитане на принципите на върховенството на закона в държавите членки. Във връзка с това ЕИСК подкрепи предложението за обвързване на получаването на средства от ЕС от държавите членки със зачитането на върховенството на закона, като счита, че с определени условия биха могли да бъдат обвързани и другите принципи, свързани с върховенството на закона, залегнали в Договорите за ЕС (20). |
| --- | --- |

7.4.

Възможни допълнителни ответни политически действия

| 7.5. | Като се има предвид, че високото равнище на прилагане на принципите на върховенството на закона е основна ценност на ЕС и освен това то оказва положително въздействие върху икономическия растеж, наложително е ЕС да предприеме мерки за тяхната защита. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Неотдавна Съдът на Европейския съюз (СЕС) постанови редица ключови решения в защита на независимостта на съдебната власт. В допълнение към правните основания, изложени от съда, съществуват и икономически основания за причината, поради която е оправдано предприемането на действия от институциите на ЕС. За да функционира добре, единният пазар трябва да се основава на прозрачна и стабилна правна рамка, която обхваща и прилагането на общи правила, тъй като националните съдилища трябва да имат доверие, че съдилищата от другите държави членки са също толкова ангажирани с отстояването на ценностите, на които се основава ЕС. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Концепцията за единно европейско съдебно пространство е важна за бизнеса, тъй като позволява съдебни решения, постановени в една държава членка, да бъдат прилагани в друга държава членка. За да е успешен този проект, от решаващо значение е всички съдилища в Европейския съюз да бъдат независими. Ако това вече не може да бъде гарантирано, единното европейско съдебно пространство не само ще остане незавършено, но и ще бъде в упадък. Комисията трябва да гарантира поддържането на принципа на независимост на съдебната система във всички държави членки, за да може да се превърне в реалност идеята за единно европейско съдебно пространство и свободно движение на съдебните решения. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Всяка национална държава иска да бъде надеждна и благоприятна за инвеститорите, като предлага надеждни ангажименти на потенциалните инвеститори. Членството в ЕС предоставя очевидни ползи за всички държави членки, тъй като им дава възможност, независимо от тяхната икономическа или политическа история, да поемат ангажименти, чиято надеждност е по-голяма. В този смисъл членството в ЕС може да бъде много ценно за всички държави членки, при условие че се санкционира неспазването на основните правила. Без прилагането на санкции, членството ще започне да губи от стойността си за всички спазващи правилата държави членки. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | С други думи, неспазващите правилата държави членки създават отрицателни външни фактори за държавите членки, които ги спазват. Това е така, защото всеки път, когато правителството на дадена държава членка не изпълни нещо, за което е поело обещание чрез присъединяването си към ЕС, и това неизпълнение остане несанкционирано, доверието в правото на ЕС ще пострада във всички държави членки. Следователно стойността на членството в ЕС ще бъде намалена, тъй като с времето то ще престане да бъде знак за надеждност. Поради тези причини настояването за спазване на основните ценности на ЕС е напълно оправдано. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Много решения касаят пряко всички граждани на държавите — членки на ЕС. Ако правото на глас на държавите членки, управлявани от потенциални автократи, системно нарушаващи принципа на върховенство на закона, не бъде временно отнето, тогава тези потенциални автократи ще имат право да участват във вземането на решения, които засягат пряко всички граждани на ЕС. Това съвсем уместно е наречено „другият демократичен дефицит“ на Европа (21). |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | С други думи, допълнително основание за интервенция на ЕС са отрицателните външни фактори, създавани от евентуални автократични правителства, които не само се простират извън границите на националната им държава, но и оказват влияние на всеки гражданин на държавите — членки на ЕС. Накратко, интервенциите с цел поддържане или възстановяване на зачитането на върховенството на закона са напълно обосновани. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Един от начините за подпомагане и насърчаване на върховенството на закона е да се подкрепят организациите на гражданското общество и медиите. Възможността на гражданите да се сдружават, събират и изразяват свободно, както и свободата на медиите са ключови елементи на върховенството на закона като част от системата на взаимен контрол с оглед на търсенето на отговорност от правителствата. Свиването на гражданското пространство оказва влияние и върху възможността на предприятията и работниците за установяване, свободно сдружаване и създаване на иновации. Организациите на гражданското общество също са важен икономически фактор, който допринася за почти една трета от заетостта в ЕС (22) и предоставя услуги, които са от основно значение за икономическия растеж, например в областта на образованието, здравеопазването и социалната закрила. ЕИСК повтаря призива си за активна подкрепа от страна на ЕС на социалните партньори и организациите на гражданското общество в ЕС, и по-специално за създаване на фонд на ЕС, който да предлага финансова подкрепа за съдебни дела, свързани с нарушения на демокрацията, върховенството на закона и основните права, насочен към организациите на гражданското общество (23). |
| --- | --- |

7.12.

| 7.13. | Има много причини, поради които върховенството на закона би трябвало да бъде защитено както в рамките на държавите членки, така и от институциите на ЕС. Изглежда, че широката общественост в много държави членки трябва да бъде по-добре осведомявана за решаващото значение на върховенството на закона както в качеството му на основна ценност, така и на жизненоважна съставка за икономическия растеж. Ето защо един от косвените начини за защита на върховенството на закона би могъл да бъде повишаването на осведомеността за неговото решаващо значение сред широката общественост в различните държави членки. ЕИСК вече призова за кампания за повишаване на осведомеността под формата на целенасочена стратегия за комуникация (24). ЕС трябва да инвестира в информационни кампании за насърчаване на зачитането на върховенството на закона и спешно да предприеме мерки в подкрепа на свободните медии. |
| --- | --- |

7.13.

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Тази позиция се споделя от Комисията и е изрично заявена в нейната рамка за върховенството на закона (IP/14/237).

1

(2)  ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 173.

2

(3)  COM(2019) 343 final.

3

(4)  В академичната литература често се прави разлика между материалноправни (thick) и процесуалноправни (thin) тълкувания на върховенство на закона. Møller, J. (2018 г.) The advantages of a thin view (Предимствата на процесуалноправното тълкуване) в Handbook on the Rule of Law. Edward Elgar Publishing, стр. 21—33. и Bedner, A. (2018 г.). The promise of a thick view (Обещанията на материалноправното тълкуване) в Handbook on the Rule of Law. Edward Elgar Publishing, стр. 34—47.

4

The advantages of a thin view

Handbook on the Rule of Law

The promise of a thick view

Handbook on the Rule of Law

(5)  Voigt, S. (2012 г.) How to measure the rule of law (Как се измерва върховенството на закона). Kyklos, бр. 65(2), стр. 262—284.

5

How to measure the rule of law

(6)  Gutmann, J. и Voigt, S. (2018 г.) The rule of law: Measurement and deep roots (Върховенството на закона: измерване и дълбоки корени). European Journal of Political Economy, брой 54, стр. 68—82.

6

The rule of law: Measurement and deep roots

(7)  Тази причинно-следствена връзка е един от основните елементи на поддисциплина, наречена „институционална икономика“. За авангардна трактовка на въпроса, вж. учебника на D. Acemoglu, (2008 г.) Introduction to Modern Economic Growth (Въведение в модерния икономически растеж), Princeton University Press; за неспециалистите, вж. S. Voigt (2019 г.) Institutional Economics — An Introduction (Въведение в институционалната икономика), Cambridge University Press.

7

Introduction to Modern Economic Growth

Institutional Economics — An Introduction

(8)  Feld, L. P. и Voigt, S. (2003 г.) Economic growth and judicial independence: cross-country evidence using a new set of indicators (Икономическият растеж и независимостта на съдебната система: данни за отделните държави при използване на нов набор от показатели), European Journal of Political Economy, бр. 19(3), стр. 497—527.

8

Economic growth and judicial independence: cross-country evidence using a new set of indicators

(9)  Voigt, S., Gutmann, J. и Feld, L. P. (2015 г.) Economic growth and judicial independence, a dozen years on: Cross-country evidence using an updated set of indicators (Икономическият растеж и независимостта на съдебната система, десет години по-късно: данни за отделните държави при използване на актуализиран набор от показатели), European Journal of Political Economy, бр. 38, стр. 197—211.

9

Economic growth and judicial independence, a dozen years on: Cross-country evidence using an updated set of indicators

(10)  Voigt, S. (2008 г.) The economic effects of judicial accountability: cross-country evidence (Икономически последици от отчетността на съдебната система: данни за отделните държави), European Journal of Law and Economics, бр. 25(2), стр. 95—123.

10

The economic effects of judicial accountability: cross-country evidence

(11)  Hayo, B. и Voigt, S. (2014 г.) The relevance of judicial procedure for economic growth (Значение на съдебната процедура за икономическия растеж). CESifo Economic Studies, бр. 60(3), стр. 490—524.

11

The relevance of judicial procedure for economic growth

(12)  Mauro, P. (1995 г.) Corruption and growth (Корупция и растеж). The quarterly journal of economics, бр. 110(3), стр. 681—712.

12

Corruption and growth

(13)  Gupta, S., De Mello, L. и Sharan, R. (2001 г.) Corruption and military spending (Корупция и военни разходи). European journal of political economy, бр. 17(4), стр. 749—777.

13

Corruption and military spending

(14)  Mauro, P. (1998 г.) Corruption and the composition of government expenditure (Корупцията и структурата на държавните разходи). Journal of Public economics, бр. 69(2), стр. 263—279.

14

Corruption and the composition of government expenditure

(15)  Организация за икономическо сътрудничество и развитие (2015 г.) Consequences of Corruption at the Sector Level and Implications for Economic Growth and Development (Последици от корупцията на секторно равнище и последици за икономическия растеж и развитието), Париж, издателство на ОИСР.

15

Consequences of Corruption at the Sector Level and Implications for Economic Growth and Development

(16)  Van Aaken, A., Feld, L. P., и Voigt, S. (2010 г.) Do independent prosecutors deter political corruption? An empirical evaluation across seventy-eight countries (Възпират ли независимите прокурори политическата корупция? Емпирична оценка в седемдесет и осем държави), American Law and Economics Review, бр. 12(1), стр. 204—244.

16

Do independent prosecutors deter political corruption? An empirical evaluation across seventy-eight countries

(17)  Chemin, Matthieu (2009 г.) Do judiciaries matter for development? Evidence from India (Важна ли е съдебната система за развитието? Доказателства от Индия), Journal of Comparative Economics, бр. 37, стр. 230—250.

17

Do judiciaries matter for development? Evidence from India

(18)  ОВ C 282, 20.8.2019 г, стр. 39.

18

(19)  The comparison between police patrolling and fire alarms in monitoring agents was proposed in McCubbins, M. D., & Schwartz, T. (1984 г.) (Сравнението между полицейските патрули и противопожарните сигнализации, използвано по отношение на контролните органи беше предложено в статията на McCubbins, M. D., & Schwartz, T. (1984 г.) Congressional oversight overlooked: Police patrols versus fire alarms (Пренебрегнатият надзор на конгреса: полицейски патрули срещу противопожарни сигнализации), American journal of political science, стр. 165-179.

19

Congressional oversight overlooked: Police patrols versus fire alarms

(20)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 106.

20

(21)  Kelemen, R. D. (2017 г.) Europe's other democratic deficit: National authoritarianism in Europe's Democratic Union. Government and opposition (Другият демократичен дефицит на Европа: национален авторитаризъм в Европейския демократичен съюз. Правителство и опозиция), бр. 52(2), стр. 211—238.

21

Europe's other democratic deficit: National authoritarianism in Europe's Democratic Union. Government and opposition

(22)  Working paper No 13/2016 The Size and Scope of the European Third Sector (Размер и обхват на европейския трети сектор), стр. 8.

22

The Size and Scope of the European Third Sector

(23)  ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 178.

23

(24)  ОВ C 282, 20.8.2019 г., стp. 39, препоръки 1.11.

24

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/24

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Защитата на непридружените непълнолетни мигранти в Европа“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 429/04)

| Докладчик: | Özlem YILDIRIM (FR — II гр.) |
| --- | --- |

Докладчик:

Özlem YILDIRIM (FR — II гр.)

| Решение на Пленарната асамблея | 20.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 9.7.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 215/1/5 |

Решение на Пленарната асамблея

20.2.2020 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

9.7.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

215/1/5

1.   Препоръки и съображения

| 1.1 | ЕИСК отново препоръчва принципът на „висшия интерес на детето“ да има предимство над всички други разпоредби на националното и международното право. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ЕИСК настоятелно призовава Европейския съюз да разработи съгласуван и хармонизиран подход за защита на непридружените ненавършили пълнолетие чужденци в Европа. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ЕИСК подчертава сериозната си загриженост по отношение на положението на непридружените ненавършили пълнолетие чужденци, които са част от най-уязвимите лица в контекста на миграцията и следователно са изложени на повишен риск от нарушаване на основните им права. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ЕИСК отново призовава държавите членки да гарантират, че децата с нередовен статут биват защитавани на първо място като деца и в рамките на националните системи за закрила на децата. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ЕИСК настоятелно призовава държавите членки да предотвратяват всички форми на насилие над децата мигранти, като създадат пътища за безопасна, организирана и законна миграция. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ЕИСК отново припомня (1) пълната забрана за задържане на деца, независимо от административното им положение. Той категорично осъжда тази практика и припомня, че тя е в нарушение на Конвенцията на ООН за правата на детето. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | С цел ефективна закрила на непридружените ненавършили пълнолетие чужденци ЕИСК настоятелно призовава държавите членки да заделят необходимите ресурси за публичните служби и да предлагат адаптирани услуги, по-специално посредством специализирано обучение и укрепване на капацитета на специалистите, работещи в областта на закрилата на децата. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ЕИСК призовава Европейската комисия да изготви директива относно защитата на непридружените ненавършили пълнолетие чужденци, която да води до защита на висшите интереси на детето. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ЕИСК припомня, че всеки непридружен ненавършил пълнолетие чужденец трябва в най-кратък срок и до навършване на пълнолетие да бъде подпомаган от компетентен настойник, който трябва да бъде информиран за всички приети засягащи лицето решения и да го подпомага през цялото време докато трае процедурата за уреждане на статута му. Този настойник трябва винаги да бъде в състояние да действа в интерес на детето и да няма конфликт на интереси с националните служби за закрила на децата. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ЕИСК припомня, че по силата на принципа на „презумпцията за ненавършено пълнолетие“, младеж, който се представя за ненавършило пълнолетие лице, трябва да бъде считан за такова, докато не бъде постановено влязло в сила съдебно решение. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ЕИСК призовава държавите членки да преценяват дали дадено лице е навършило пълнолетие въз основа на набор от показатели, сред които на челно място се нареждат декларациите на заинтересованото лице, представените документи за гражданско състояние, събеседванията, проведени от компетентни специалисти със заинтересованото лице, и според случая, проверката на действителността на документите за гражданско състояние. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | При липса на реална надеждност на прегледите на костната система ЕИСК призовава тези прегледи просто да бъдат прекратени. ЕИСК счита, че липсата на надеждно средство за проверка не е достатъчно основание за използването на средства, за които се знае, че са приблизителни. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Тъй като в настоящото становище е трудно да бъдат обхванати всички въпроси и принципи, свързани с непридружените ненавършили пълнолетие чужденци, ЕИСК предлага да се проведат поредица от последващи проучвания, насочени към конкретни подтеми. |
| --- | --- |

1.13

2.   Контекст

| 2.1 | Непридруженият ненавършил пълнолетие чужденец (наричан също „непридружено непълнолетно чуждестранно лице“) е „гражданин на трета държава или лице без гражданство на възраст под 18 години“, което „пристига на територията на държавите членки, без да е придружено от пълнолетно лице, отговорно за него по силата на закон или на практика на съответната държава членка, докато грижата за него не бъде реално поета от такова лице“, или което „е оставено непридружено след влизането му на територията на държавите членки“ (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Непридружени ненавършили пълнолетие чужденци има във всички държави — членки на ЕС, но през 2019 г. 60 % от всички такива лица са били регистрирани в четири държави (Гърция, Германия, Белгия и Нидерландия). През 2019 г. 13 800 търсещи убежище лица, които са поискали международна закрила в 27-те държави — членки на Европейския съюз (ЕС), са били определени като непридружени ненавършили пълнолетие лица. На равнището на ЕС непридружените ненавършили пълнолетие чужденци представляват 7 % от всички ненавършили 18 години търсещи убежище. Повечето от тях са момчета (85 %). Две трети са били на възраст 16 или 17 години (т.е. 9 200 души), тези на възраст 14 или 15 години са представлявали 22 % от непридружените ненавършили пълнолетие лица (3 100 души), а лицата на възраст под 14 години са били 11 % (1 500 души) (3). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Децата мигранти са част от най-уязвимите групи в нашите общества. Лишени от своите родители, което само по себе си представлява високо ниво на несигурност и опасност, непридружените ненавършили пълнолетие чужденци често са изминали дълъг, хаотичен, травматизиращ и изпълнен с насилие миграционен път. Те продължават да бъдат изложени на множество опасности и са особено уязвима плячка за престъпните мрежи: по-специално за трафик на деца с цел сексуална и трудова експлоатация. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ЕИСК отново препоръчва принципът на „висшия интерес на детето“ да има предимство над всички други разпоредби на националното и международното право (4). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Той заявява също така, че разнообразните и сложни ситуации, пред които са изправени непридружените ненавършили пълнолетие чужденци, изискват изчерпателни и всеобхватни мултидисциплинарни подходи (включващи правните, психологическите, медицинските и социалните аспекти). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Конвенцията на ООН за правата на детето от 1989 г. (КООНПД) представлява общата рамка за закрила на децата в Европа. Въпреки това нито този акт, нито Европейската конвенция за правата на човека (1950 г.), нито Европейската конвенция за упражняване на правата на децата (1996 г.) предвиждат специални разпоредби, които да се прилагат пряко към непридружените ненавършили пълнолетие чужденци. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Едва на 26 юни 1997 г. Съветът на Европа приема първия правен акт, който третира специално въпроса за непридружените деца мигранти. Тази резолюция обаче няма задължителен характер. Макар в европейските текстове да има множество позовавания на непридружените ненавършили пълнолетие чужденци, като например в Директивата относно връщането или Директива 2003/9/ЕО (5), не е изготвен нито един специализиран акт по този въпрос на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Следователно в отсъствието на конкретна правна уредба държавите членки изпитват големи затруднения да управляват съгласувано и последователно въпросите, свързани с непридружените ненавършили пълнолетие чужденци. Във връзка с това трябва да се посочи, че положението на непридружените ненавършили пълнолетие чужденци в държавите членки се характеризира с огромни различия в законодателството, което определя начина на третиране на тези лица и процедурите, които се прилагат за тях (определяне на възрастта, настойници, права и т.н.). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Следователно правната рамка, приложима за непридружените ненавършили пълнолетие чужденци, трябва да бъде укрепена от държавите членки. ЕИСК призовава Комисията да изготви директива относно защитата на непридружените ненавършили пълнолетие чужденци, която да води до защита висшия интерес на детето. Тази необходимост е още по-очевидна предвид окаяното положение, в което се намират множество непридружени ненавършили пълнолетие чужденци и което се осъжда навсякъде в Европа от сдружения за защита на правата на децата. |
| --- | --- |

2.9

3.   Общи бележки

| 3.1 | ЕИСК подчертава сериозната си загриженост по отношение на положението на непридружените ненавършили пълнолетие чужденци, които са част от най-уязвимите лица в контекста на миграцията и следователно са изложени на повишен риск от нарушаване на основните им права и свободи. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | КООНПД задължава държавите да третират децата без документи по същия начин като всички останали деца, без разграничение (6). ЕИСК установява, че на практика има несъответствия между националните правни уредби за имиграционния контрол и тези за закрилата на децата. ЕИСК отново призовава държавите членки да гарантират, че децата с нередовен статут биват защитавани на първо място като деца и в рамките на националните системи за закрила на децата (7). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ЕИСК настоятелно призовава държавите членки да предотвратяват всички форми на насилие над децата мигранти, като създадат пътища за безопасна, организирана и законна миграция, като например гъвкави, бързи и ефикасни производства, по-специално във връзка със събирането на семейства, увеличаване на квотите за презаселване на мигранти или издаване на хуманитарни визи, което ще засили гаранциите за децата и членовете на техните семейства. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ЕИСК настоятелно призовава държавите членки да въведат специални и ефективни производства за узаконяване на престоя на непридружените ненавършили пълнолетие чужденци, с цел да се намери „трайно решение“ за тях, гарантиращо техния висш интерес. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ЕИСК припомня пълната забрана за задържане на деца, независимо от административното им положение. Той категорично осъжда тази практика и припомня, че тя е изцяло в нарушение на КООНПД (член 3). ЕИСК изтъква (8), че задържането може действително да има много сериозни последици за здравето и развитието на децата, независимо от неговата продължителност. Задържането при всички случаи е в разрез с висшия интерес на детето (9). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ЕИСК призовава държавите членки да въведат национално законодателство, с което се забранява задържането и се способства за разработване на алтернативи, приспособени спрямо специалната уязвимост на непридружените ненавършили пълнолетие чужденци, като например поемане на грижите от приемни семейства и настаняване в наблюдавано самостоятелно жилище. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ЕИСК припомня колко е важно да се гарантира зачитането на правото на децата да участват в решенията, които ги засягат. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ЕИСК препоръчва на държавите членки да предвидят правни гаранции за достъп на непридружените ненавършили пълнолетие чужденци до процедурите за предоставяне на международна закрила и гаранции за предоставяне на тези лица на адаптирана спрямо възрастта им информация. За целта изглежда подходящо да се създадат звена в областта на убежището, които да бъдат специализирани в подпомагане на деца мигранти и съобщаване на адаптирана за децата информация на техния майчин език, като в съответните национални механизми следва да се вземат предвид по-специално съображенията, свързани с пола и междукултурното измерение. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | С цел защита на непридружените ненавършили пълнолетие чужденци от всякакви форми на експлоатация ЕИСК призовава държавите членки да предоставят статут на жертва на трафик на хора заедно с получаването на разрешение за пребиваване на децата, които са обект на експлоатация и насилие. ЕИСК подчертава също така, че решенията, засягащи непридружените ненавършили пълнолетие чужденци, трябва да се вземат в неотложен порядък. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Непридружените ненавършили пълнолетие чужденци не трябва никога да бъдат обект на наказателни производства единствено с мотиви, свързани с техния имиграционен статут, или когато участието им в престъпни дейности е вследствие на тяхната експлоатация. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | С оглед ефикасна закрила на непридружените ненавършили пълнолетие чужденци ЕИСК настоятелно призовава държавите — членки на Европейския съюз, да предоставят необходимите ресурси на публичните служби и да предлагат адаптирани услуги, по-специално посредством специализирано обучение и укрепване на капацитета на специалистите, работещи в областта на закрилата на децата. Това обучение би трябвало да бъде въведено на европейско равнище. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Закрилата на непридружените ненавършили пълнолетие чужденци не спира на европейските граници. ЕИСК насърчава ЕС и държавите членки да изведат като приоритет нуждите и правата на непридружените ненавършили пълнолетие чужденци в свързаните с външната дейност актове и действия, по-специално при сключването на споразумения или изготвянето на програми за сътрудничество. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ЕИСК припомня, че всички непридружени ненавършили пълнолетие чужденци трябва в най-кратък срок и до навършване на пълнолетие да бъдат подпомагани от компетентен настойник, който трябва да бъде информиран за всички приети засягащи лицата решения и да ги подпомага през цялото време докато трае процедурата за уреждане на статута им. Този настойник трябва винаги да бъде в състояние да действа в интерес на детето и да няма конфликт на интереси с националните служби за закрила на децата. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Както ЕИСК вече е припомнял, макар в законодателството на ЕС да се признава важността на законното настойничество, в него не се определят задълженията на законния настойник. Законният настойник би трябвало да бъде „квалифициран представител“, който има опит с ненавършили пълнолетие лица и познава националните закони за правата на чужденците и за закрила на детето, и да има правото да представлява детето през целия процес на вземане на решения (10), при условие че детето даде своето съгласие (11). Като пример може да послужи процедурата за определяне на настойници в Белгия (12). |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ЕИСК припомня, че в допълнение към правната помощ непридруженият ненавършил пълнолетие чужденец трябва да има достъп и до социална закрила, и до структура за прием и временно настаняване с прилично качество. Този прием трябва да бъде приспособен спрямо уязвимостта на лицето и придружен с помощ от страна на специалисти в работата с младежи, възможност за медицински или психологически преглед и достъп до здравни грижи. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Непридружените ненавършили пълнолетие чужденци трябва да имат достъп и до образование, при зачитане на избора на ненавършилото пълнолетие лице и, според случая, на неговия настойник. Освен това програмите „Еразъм“ и „Еразъм+“ биха могли също да улесняват участието на непридружените ненавършили пълнолетие чужденци и бивши такива, вече навършили пълнолетие. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | ЕИСК подчертава колко е важно всяко дете да бъде информирано според възрастта му за правата, с които се ползва по силата на Конвенцията на ООН, и по този начин да се даде възможност на ненавършилите пълнолетие лица, лишени от подходящо настойничество, да поискат закрила. |
| --- | --- |

3.17

4.   Конкретни бележки

| 4.1 | В член 1 от КООНПД детето е определено като всяко лице на възраст под 18 години. Специалният му правен статут му осигурява набор от права, които държавите — страни по КООНПД, трябва да гарантират. Тази закрила се предоставя в зависимост от факта дали лицето е навършило пълнолетие, което на практика поражда въпроса във всички държави членки за определянето на възрастта му. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ЕИСК припомня, че по силата на принципа на „презумпцията за ненавършено пълнолетие“, млад човек, който се представя за ненавършил пълнолетие, трябва да бъде считан за такъв, докато не бъде постановено влязло в сила съдебно решение. Следователно той трябва незабавно да бъде подслонен при достойни и съвместими с неговата особена уязвимост условия. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ЕИСК припомня също така, че трябва да се прилага презумпция за валидност на документите за гражданско състояние, представени от младия човек в подкрепа на факта, че няма навършено пълнолетие, и че тези документи трябва да бъдат първите доказателства, които би трябвало да се вземат под внимание при определянето на това дали е навършил пълнолетие или не. Единствено при официално оспорване на действителността на представения акт за гражданско състояние би трябвало да се позволява неприлагане на презумпцията за валидност, която е свързана с него. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ЕИСК припомня, че по силата на член 8 от КООНПД „когато едно дете е незаконно лишено от някои или от всички елементи на неговата самоличност, държавите — страни по Конвенцията, предоставят подходяща помощ и закрила с оглед възстановяване на неговата самоличност във възможно най-кратък срок“ (13). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Освен това процедурата за проверка на възрастта на мигранта по принцип би трябвало да се използва единствено в случай че той не притежава официални административни документи, доказващи възрастта му, и в случай на сериозно съмнение (14). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ЕИСК изтъква отново, че не е налице съгласуваност между държавите членки по отношение на методите за оценка на възрастта на непридружения ненавършил пълнолетие чужденец, като нито един от тези методи не е доказал надеждността си. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ЕИСК призовава държавите членки да преценяват дали дадено лице е навършило пълнолетие въз основа на набор от показатели, сред които на челно място се нареждат декларациите на заинтересованото лице, представените документи за гражданско състояние, събеседванията със заинтересованото лице и, според случая, проверката на действителността на документите за гражданско състояние, като подчертава, че медицинска експертиза за възрастта може да се използва единствено в случай на съмнение и като крайна мярка. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Предвид специалната уязвимост на непридружените ненавършили пълнолетие чужденци, ЕИСК припомня, че тези лица трябва да се ползват с кредит на доверие. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ЕИСК припомня, че експертизата чрез преглед на костната система, която се практикува в изключително голям брой държави, е силно оспорвана от международни институции и експерти по отношение на нейната научна надеждност (15), но също така е критикувана поради незачитането на неприкосновеността на личния живот на детето, потенциалните опасности за здравето (при използване на рентгеново лъчение), както и възможните грешки. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | При липса на реална надеждност на тези проверки ЕИСК призовава държавите членки те просто да бъдат прекратени. ЕИСК счита, че липсата на надеждно средство за проверка не е достатъчно основание за използването на средства, за които се знае, че са приблизителни. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ЕИСК настоятелно призовава държавите членки да защитават непридружените ненавършили пълнолетие чужденци, като им дават време и действителни средства за установяване на тяхната самоличност, като се използва например дипломатическото сътрудничество (при условие че младежът е дал съгласието си и не е налице излагане на опасност за него), предоставят се косвени доказателства, например доклади от психо-социална експертиза, с цел определяне дали лицето е навършило пълнолетие. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ЕИСК предлага като крайна мярка при отсъствие на документални доказателства и в случай на сериозни съмнения относно възрастта на ненавършилото пълнолетие лице да се осъществява преценка на възрастта чрез мултидисциплинарен подход, прилаган от независими специалисти с подходящите експертен опит и познания в областта на културния и етнически произход на лицето. Като пример могат да послужат прилаганите в Англия процедури. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ЕИСК призовава държавите членки да създадат надзорна комисия на европейско равнище, която да предложи обща за държавите членки всеобхватна оценка на възрастта и да упражнява надзор върху свързаните с преценката на възрастта протоколи и практики. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | За да се избегне неефективност, заключенията от всяка процедура трябва задължително да бъдат придружени с мотиви и да могат да подлежат на ефективно, бързо и с възможност за обжалване спиране на изпълнението. |
| --- | --- |

4.14

5.   Специални бележки във връзка с COVID-19

| 5.1 | Пандемията от COVID-19 неизбежно увеличава рисковете, пред които са изправени непридружените ненавършили пълнолетие чужденци, чието здраве в много случаи вече е крехко: невъзможност за спазване на мерките за физическа изолация, недостатъчен достъп до храна, хигиена и вода, дефицит на адаптирана информация за мерките за лична защита и другите предпазни мерки, които трябва да бъдат прилагани, затруднен достъп до лечение. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ЕИСК призовава европейските институции да предприемат всички необходими действия, за да следят за спазването на гарантираните в международните текстове права на всички деца по време на свързаната с COVID-19 здравна криза, както и за това, децата да бъдат добре защитени от очертаващата се икономическа криза. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ЕИСК приветства неотдавнашното преместване на непридружени ненавършили пълнолетие чужденци от Гърция в Люксембург, Португалия, Франция, Финландия и Германия и отправя спешно искане към държавите членки да изведат като приоритет и да се стремят към незабавно преместване на лицата, които живеят в недостойни условия, по-специално в Гърция (16). |
| --- | --- |

5.3

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно борбата със сексуалното малтретиране, сексуалната експлоатация на деца и детската порнография и за отмяна на Рамково решение 2004/68/ПВР“ (ОВ C 48, 15.2.2011 г., стр.138).

1

(2)  Член 2 от Директива 2011/95/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 13 декември 2011 г (ОВ L 337, 20.12.2011 г., стp. 9).

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10774042/3-28042020-AP-FR.pdf/a5951a9e-fe8f-ef1a-64f1-cdedfc925eb2.

3

(4)  В този смисъл вж. по-специално Конвенцията на Организацията на обединените нации за правата на детето, Европейската конвенция за упражняване на правата на децата и становището а ЕИСК от 15 октомври 2014 г., „Международна закрила на непридружени ненавършили пълнолетие лица“ (ОВ C 12, 15.1.2015 г., стр. 69).

4

(5)  Директива 2008/115/ЕО от 16 декември 2008 г. (ОВ L 348, 24.12.2008 г., стp. 98), наричана също „Директива относно връщането“: „Преди да се вземе решение за издаването на решение за връщане по отношение на непридружено малолетно или непълнолетно лице, съответните служби — различни от властите, изпълняващи връщането — предоставят съдействие, като се отчитат надлежно висшите интереси на детето“. В Директива 2003/9/ЕО на Съвета от 27 януари 2003 г. (ОВ L 31, 6.2.2003 г., стp. 18), се предоставят определения на основните термини, сред които и „непридружени малолетни“ лица.

5

(6)  Член 2 от КООНПД.

6

(7)  Становище на ЕИСК относно „Международна закрила на непридружените ненавършили пълнолетие лица“ (ОВ C 12, 15.1.2015 г., стр. 69).

7

(8)  Вж. „A study of immigration detention practices and the use of alternatives to immigration detention of children“ („Проучване на практиките за имиграционно задържане и използването на алтернативи на имиграционното задържане при децата“), Комитет по въпросите на миграцията, бежанците и разселените лица на Парламентарната асамблея на Съвета на Европа, 2017 г.

8

(9)  Европейската мрежа от омбудсмани по въпросите на децата (ENOC), Позиция относно „Преустановяване на задържането на деца за имиграционни цели“, приета от 23-ото заседание на ENOC, 27 септември 2019 г.

9

(10)  Вж. в този смисъл „La protection des mineurs migrants non accompagnés en Europe“ („Закрилата на непридружените ненавършили пълнолетие мигранти в Европа“), Nisrine Eba Nguema, 2015 г.; https://doi.org/10.4000/revdh.1147.

10

La protection des mineurs migrants non accompagnés en Europe

(11)  Хагска конвенция от 1996 г.

11

(12)  Белгия много бързо създаде служба за определяне на настойник. На всички непридружени ненавършили пълнолетие чужденци се назначава специален настойник (след процедура за подбор и обучение), който ще им помага за всички процедури, които трябва да следват: вж. https://justice.belgium.be/fr/themes_et_dossiers/enfants_et_jeunes/mineurs_etrangers_non_accompagne. Неговите задачи са определени така: „Като законен представител, отговорен за общото благополучие на непълнолетното лице, настойникът се явява като основен фактор, гарант за развитието на уменията, необходими за активно участие в обществото.“: https://justice.belgium.be/fr/themes_et_dossiers/enfants_et_jeunes/mineurs_etrangers_non_accompagnes/tuteur/missions_du_tuteur.

12

„Като законен представител, отговорен за общото благополучие на непълнолетното лице, настойникът се явява като основен фактор, гарант за развитието на уменията, необходими за активно участие в обществото.“:

(13)  Вж. също член 24 от Международния пакт за граждански и политически права от 1966 г. и член 7 от КООНПД.

13

(14)  Службата на Върховния комисар по правата на човека на ООН (юли 2010 г.) и Парламентарната асамблея на Съвета на Европа (15 април 2011 г.) уточняват, че оценката на възрастта би трябвало да се използва единствено в случай на съмнение.

14

(15)  Научната надеждност е оспорена по-специално от Европейския парламент (резолюция от 12 септември), както и в препоръките на Комитета по правата на детето от 12 юни 2009 г. Националното сдружение на лекарите в Белгия (становище от 20 февруари 2010 г.) и Френската медицинска академия отхвърлят надеждността на тези изследвания. Омбудсманът на Франция осъжда използването на костните изследвания (26 февруари 2016 г.). Вж. в този смисъл и доклада на платформата „Mineur en exil“ (Белгия), озаглавен „L’estimation de l’âge des MENA en question: problématique, analyse et recommandations“ („Преценката на възрастта на непридружените ненавършили пълнолетие чужденци е поставена под въпрос: проблематика, анализ и препоръки“), септември 2017 г.

15

(16)  Вж. https://www.unhcr.org/fr/news/press/2020/4/5e980505a/agences-lonu-felicitent-premiere-relocalisation-denfants-accompagnes-grece.html и https://www.eepa.be/?p=3856.

16

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/30

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Обществените поръчки като инструмент за създаване на стойност и достойнство на труда в областта на услугите по почистване и поддръжка“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 429/05)

| Докладчик: | Diego DUTTO |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Nicola KONSTANTINOU |

Докладчик:

Diego DUTTO

Съдокладчик:

Nicola KONSTANTINOU

| Решение на пленарната асамблея | 20.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентен орган | Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI) |
| Приемане от CCMI | 2.9.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 192/7/18 |

Решение на пленарната асамблея

20.2.2020 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентен орган

Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI)

Приемане от CCMI

2.9.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

192/7/18

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Европейската комисия (ЕК), Европейският парламент и държавите членки трябва да разработят необходимите инструменти за подпомагане с цел насърчаване на използването на стратегически обществени поръчки за постигане на напредък по отношение на системното използване на устойчиви, прозрачни, амбициозни и приложими стратегически критерии за гарантиране на по-високи социални стандарти и стандарти за качество при възлагането на обществени поръчки. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | За да се гарантира, че акцентът при услугите по почистване се поставя върху качеството, а не върху цената, трябва да се спазва принципът на прозрачност както за клиента, така и за изпълнителя. Спецификациите на договора трябва да бъдат определени и обособени, включително честотата, времетраенето, здравословните и безопасни условия на труд и финансовите разходи за почистване (1). Оценката на прилагането на тези критерии през целия срок на действие на договора е от ключово значение за оценката на качеството на предоставяните услуги по почистване. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Социалните партньори следва да се включат в обучението и професионализацията на публичните купувачи, както е предвидено в препоръката на ЕК от 3.10.2017 г. (2). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ЕК и държавите членки следва да поемат инициативата за борба с недекларирания труд и за допълнително подобряване на условията на наемане на работа в сектора на услугите по почистване. Засиленото регулиране и по-строгите механизми за правоприлагане, като например критериите за заплатите както и колективното договаряне в сектора, могат да допринесат за справедлива конкуренция, по-високи социални стандарти и повишаване на качествената заетост. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ЕИСК призовава ЕК, ЕП, държавите членки и регионалните и местните власти да използват почистване през деня във всички обществени поръчки, когато е възможно. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Осигуряването на лоялна конкуренция може да се постигне, като се обърне внимание на качествените аспекти и на спазване на съдебната практика на Съда на Европейския съюз, както и на националните правила относно възможността за спазване на колективните трудови договори като условие за възлагане на обществени поръчки. Държавите членки, заедно със социалните партньори и съгласно националните практики, следва да разширят обхвата на колективните трудови договори в областта на услугите по почистване на национално равнище, така че да се обхващат и отделните сектори, и да гарантират, че те се спазват. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Профилът на работната ръка в сектора се състои основно от жени и граждани на държави извън ЕС. Следователно те могат да бъдат по-пряко засегнати от политиките за закупуване на публичните администрации. Поради това ЕИСК счита, че в допълнение към колективните трудови договори следва да се разработят допълнителни гаранции, целящи съблюдаване на принципите на недискриминация и равно третиране на работниците. ЕИСК препоръчва да се въведат допълнителни точки към критериите за възлагане на договори за обществени поръчки, с които се поощряват форми на интеграция, като например специализирани курсове за обучение, услуги в подкрепа на семействата като помощ след училище за непълнолетни и други форми на корпоративно благосъстояние със социално съдържание. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ЕИСК препоръчва при преразглеждането на директивите на ЕС за обществените поръчки от 2014 г. разходите за задължително социално осигуряване и обучение да бъдат посочени извън областта на конкурентното ценообразуване като задължителен и проверим елемент от разбивката на разходите в офертата. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ЕИСК препоръчва условията за устойчивост, трудовите права и общоприложимите колективни трудови договори да се спазват (чрез търсене на отговорност от възлагащия орган, основния изпълнител и подизпълнителите — всеки за своя непосредствен договорен партньор) по цялата верига от подизпълнители и по време на цялостното изпълнение на договорите. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ЕИСК призовава държавите членки, ако все още не са го направили, да обърнат специално внимание и ефективно да проверяват спазването на всички законоустановени и договорни задължения, както и здравословните и безопасни условия на труд по отношение на социалните и екологичните аспекти и аспектите на устойчивостта на етапа на изпълнение на процедурите за възлагане на обществени поръчки в сектора на почистването. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Що се отнася до задълженията на държавите членки, възлагащите органи и ЕК, установени в членове 83—85 от Директива 2014/24/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3), ЕИСК призовава всички тези публични органи да предоставят незабавно съответните данни, като гарантират по-специално, че се изпълняват критериите за възлагане и тяхната относителна тежест за договорите за почистване. ЕК се приканва да подкрепи финансово последващи проекти и изследвания на социалните партньори в сектора, в които се проучва въпросът за обществените поръчки за услуги по почистване и поддръжка. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ЕК следва да укрепи законодателната архитектура и капацитета за договаряне на социалните партньори на национално равнище, включително чрез отпускане на средства за действия за изграждане на капацитет по-специално в държавите от Югоизточна, Централна и Източна Европа (4). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ЕИСК препоръчва при преразглеждането на европейските директиви за обществените поръчки от 2014 г. за трудоемките услуги като услугите за почистване директивите на ЕС относно обществените поръчки да приканват или задължават държавите членки да изключат използването на критерия за най-ниска цена при възлагането на поръчки, да предвидят таван от 30 % за броя точки, с който може да бъде оценена цената, в сравнение с броя точки, които се дават за качество, и да гарантират с конкретни социални клаузи трудовата стабилност на наетия по договора персонал, в съответствие с Директива 2001/23/ЕО (5) за гарантирането на правата на работниците и служителите при прехвърляне на предприятия, стопански дейности или части от предприятия или стопански дейности, както е тълкуването на съдебната практика на ЕС, организацията на работата на дружеството и съгласно колективните трудови договори. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ЕИСК призовава възлагащите органи да използват собствени разчети за разходите за услугите по почистване, като консултират специализирани секторни инструменти като Наръчника „Най-добра стойност“ и национални примери с цел адекватна оценка на пазара на сектора, както и като отделят част от тези услуги за запазени поръчки, както е предвидено в член 20 от Директива 2014/24/ЕС, транспониран от държавите членки в техните собствени кодекси за обществените поръчки. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ЕК следва да насърчава държавите членки да въведат процедура за акредитация или система за квалифициране на изпълнителите, които желаят да участват в обществени поръчки за почистване. Този процес следва да се контролира от комисия за оценка, съставена от няколко различни заинтересовани страни, включително профсъюзи и представител на изпълнителите от сектора. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Тъй като опасността от COVID-19 все още съществува, рискът от зараза с COVID-19 или друго подобно заболяване налага да бъдат защитени работниците и обществеността. ЕИСК препоръчва ЕК и държавите членки да изготвят обвързващи протоколи за здравословни и безопасни условия на труд с помощта на социалните партньори. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Освен това ЕИСК призовава държавите членки да предприемат действия и да проведат срещи със социалните партньори, за да обсъдят временни практически решения за бързо връщане към справедливи и ориентирани към качеството практики на възлагане на обществени поръчки. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Предвид кризата с COVID-19 ЕИСК препоръчва държавите членки да ускорят обучението и професионализацията на заетия в услугите по почистване персонал. Следва да се предоставят финансови ресурси, за да може органите на публичната власт и дружествата изпълнители да инвестират в обучение и умения. Необходимо е да се насърчава професионалната квалификация на работниците, наети в услуги по почистване и дезинфекция, като се създават условия за подобряване на възможностите за трудова заетост на уязвимите лица на пазара на труда. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | ЕИСК настоява институциите на ЕС, държавите членки и местните и регионалните власти да приемат всеобхватен подход към закупуването на услуги по почистване. При този подход не се предвижда компромис между екологичните условия и условията на труд, а се постига напредък в постигането на социалното сближаване, трудовите стандарти, равенството между половете и целите в областта на околната среда, предложени в Зеления пакт на ЕК. |
| --- | --- |

1.19

2.   Общи бележки

| 2.1 | Основната цел на настоящото становище е да предложи препоръки за използването на обществените поръчки с цел повишаване на качествената заетост и достойнството на труда в сектора на услугите по почистване и поддръжка. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Много от тези препоръки са с общ характер и могат да се прилагат във всички сектори на икономиката. Това се отнася особено за секторите на трудоемките услуги като частната охрана и кетъринга. |
| --- | --- |

2.2

3.   Основна информация и контекст

| 3.1 | „Всяка година над 250 000 публични органа в ЕС изразходват около 14 % от БВП (около 2 трилиона евро годишно) за закупуването на услуги, строителни работи и доставки.“ (6) Услугите, като например тези по почистване, съставляват основната част от обществените поръчки. През 2017 г. стойността на предоставяните услуги достигна 250 милиарда евро (7). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Чрез обществените поръчки може да се подкрепят инвестициите в реалната икономика, да се създават висококачествени работни места и да се насърчават приобщаването и по-добрите условия за хората с увреждания и хората в неравностойно положение, както и за работниците мигранти (8). Чрез тях може и да се стимулира търсенето на иновативни продукти, да се преследват целите на промишлената политика и да се насърчава преходът към кръгова икономика с ефективно използване на ресурсите и енергията (9). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Що се отнася до Директива 2014/24/ЕС за обществените поръчки, при използването на критериите за „икономически най-изгодна оферта“ следва да бъдат включени стратегически критерии, посочени в параграф 3.2 по-горе. Тъй като правилата продължават да са неясни, по-голямата част от обществените поръчки продължават да се възлагат на участника, предложил най-ниска цена, понякога дори при необичайно ниски оферти (10). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Директивите за обществените поръчки не се използват пълноценно и има различия в прилагането им сред държавите членки. Поради това публичният орган трябва да реши какви са неговите приоритети (11). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Това е първо политически, а след това и технически въпрос. Решението кои услуги да се закупят и кои критерии за възлагане да се използват с каква относителна тежест е част от процеса на вземане на политически решения. Такива решения определят рамката и основните параметри на процедурата за възлагане. Невземането предвид на правата на работниците, на екологичните и социалните права би създало неравнопоставени условия на конкуренция. |
| --- | --- |

3.5

4.   Кризата с COVID-19, услугите по почистване и обществените поръчки

| 4.1 | Пандемията от COVID-19 подчерта фундаменталната стойност на работата на заетите в услугите по почистване като общо обществено благо. Дружествата изпълнители трябва да отговарят на изискванията за квалификация, ефективност и специализация. В съвместното си изявление от 22 април 2020 г. социалните партньори на равнището на ЕС — Европейска федерация на предприятията за почистване (EFCI) и Федерацията на европейските профсъюзи в областта на обществените услуги (UNI Europa), подчертават решаващата роля на сектора на почистването и на работещите в него за предотвратяване на разпространението на вируса (12). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | През 2018 г. в услугите по почистване в ЕС са заети 4,11 милиона души, работещи в 283 506 предприятия. В последните пет-шест години са наблюдава постоянно увеличение на оборота. Същевременно през 2017 г. оборотът на предприятие е достигнал 393 000 евро. Според EFCI „средният оборот на служител е достигнал почти 30 000 евро“. Оборотът на служител възлиза на 27 400 евро и работниците получават годишна средна заплата в размер на 12 200 евро. Голяма част от работната сила, заета в европейския сектор на услугите по почистване, работи на непълно работно време. Освен това в трудоемък сектор като този маржовете на предприятията не надвишават 3 %. Поради пандемията от Covid-19 възникнаха допълнителни разходи за дружествата изпълнители за защита както на интересите на клиентите, така и на собствените им работници. Делът на работниците на непълно работно време, жените и имигрантите е особено висок. Процентът на наетите жени винаги надхвърля 50 % (с изключение на Дания), с най-високи стойности от над 80 % в Литва, Люксембург, Португалия и Обединеното кралство (13). В рамките на ЕС 30 % от работещите в услугите по почистване са имигранти (60 % в Белгия). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Пречките пред навлизането на пазара на услугите по почистване и поддръжка са незначителни или няма такива. Услугите по почистване са трудоемки, като почти 80 % от приходите на предприятията представляват разходи за труд, и с много ниски маржове на печалба за изпълнителите на услуги по почистване. Така независимо дали клиентът е публично или частно лице, неговото решение за покупка води до натиск за понижаване на цените, което подкопава социалните стандарти и достойнството на свързаната с почистване работа. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | По време на кризата с COVID-19 и след нея услугите по почистване и поддръжка могат да гарантират стойност и високи стандарти за качествена заетост само ако заетите в тази дейност са достатъчно квалифицирани и разполагат с подходящо техническо оборудване, и ако има ясно определение на правата и задълженията на работодателите и служителите. Това може да наложи публичните органи да заплащат по-висока цена за услугите по почистване. В действителност поради спирането на дейностите по време на кризата с COVID-19 много доставчици на бизнес услуги бяха изправени пред сериозни проблеми с паричните потоци и понесоха увеличени разходи за прилагане на мерките за опазване на здравето и безопасността, необходими за защита както на работниците, така и на клиентите. Тези финансови проблеми се задълбочиха поради лоши договорни практики на публични и частни купувачи. За да се подпомогнат дружествата да продължат да гарантират здравето и безопасността на своя почистващ персонал, както и да поддържат и подобряват качеството на своите условия на труд, ЕИСК призовава публичните и частните купувачи бързо да се върнат към ефективни обществени поръчки, справедливи договорни практики и по-добро отчитане на критериите за качество (14). Заетите в услугите по почистване често работят при опасни условия, които могат да изложат на риск собственото им здраве (15). Въпреки че някои работници предпочитат да работят на непълно работно време, други биха желали да работят повече часове или на пълен работен ден. Понякога обаче за работодателите е трудно да предложат договори на пълно работно време. Освен това, въпреки усилията на социалните партньори за осигуряване на почистване през деня, услугите по почистване често се предоставят от работници, които работят сами през нощта. Това често се случва по желание на клиента. Тези практики на заетост допринасят за това трудът на заетите в услугите по почистване да остава невидим (16), да се подценява и да не получава признание (17). За съжаление, в някои държави членки все още съществуват договори за нула часове. Публичните органи носят отговорност, доколкото именно те продължават да управляват договора, да упражняват мониторинг върху него и да оценят качеството. Целта следва да бъде да се увеличат възможностите за работниците да работят през деня, в рамките на една работна смяна, и да бъдат наемани на работа на пълен работен ден, за да могат да подобрят качеството си на живот. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Използването на най-ниската цена като единствен критерий за възлагане на обществени поръчки подкопава предоставянето на качествени услуги и допринася за влошаване на условията на труд, нюансиране на качеството (по-ниско качество) и избягване на усилията (по-малко усилия) (18). Тъй като почистването е задача с разнороден характер и не може да се измери лесно в количествено отношение, качеството може трудно да се оцени както по време на процеса, така и след това. Ето защо е важно качеството да се основава на резултата по време на целия жизнен цикъл, а не на процеса. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Изразът „най-ниска цена“ е премахнат от текста на Директива 2014/24/ЕС, но възлагането въз основа „единствено на цената“ е разрешено (член 67, параграф 2, последен абзац). Това означава, че някои възлагащи органи продължават да възлагат договори при най-ниски оферти, а понякога дори при необичайно ниски оферти. Държавите, които желаят да използват критерия „икономически най-изгодна оферта“ за трудоемките услуги, ще трябва да отидат още по-далече, като насочат администрациите към ефективното използване на този критерий, като определят таван за тежестта на цената и използват формули, които не увеличават разликите в цените между офертите. За тази цел се изисква специфично обучение за професионализация на служителите, занимаващи се с обществените поръчки. Освен това при следващото преразглеждане на директивите следва да се въведат задължителни правила за а) определяне на евентуалните необичайно ниски оферти чрез установяване на разлика от 20 % спрямо следващата най-ниска оферта, за да се задейства задължението за проверка, б) задълбочена проверка на това дали оферентът има обективни и основателни причини за своята ниска оферта и в) изключване на такива оферти, ако оферентът не представи такива причини. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Следователно кризата представлява възможност за предприятията за почистване и техните работници да повишат стойността и фундаменталното значение на почистването пред обществеността и преките си клиенти. Наръчникът „Най-добра стойност“ (19), разработен през 2017 г. от европейските социални партньори в сектора на почистването, може да насочи публичните и частните организации, които възлагат поръчки за услуги по почистване, към договорите, предлагащи най-добра стойност. Подобни инструменти са разработени от някои национални социални партньори. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Цифровизацията създава възможности и предизвикателства за нискоквалифицираните работници в този сектор и социалните партньори на равнището на ЕС считат, че технологиите могат да бъдат използвани за повишаване на признанието на стойността на техния труд и на значението на почистването като цяло и за създаване на допълнителна стойност за купувачите на услуги по почистване (20). Проектът SK-Clean на EFCI може да очертае променящите се потребности от умения на сектора и да създаде условия за по-нататъшна професионализация на заетите в услугите по почистване (21). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Новите условия, създадени от извънредната ситуация с COVID-19, изискват компетентните органи да гарантират разпространението на информация относно начина на използване на лични предпазни средства, както и осигуряването на подходящи лични предпазни средства за защита на работниците и отделните хора. Дружествата се нуждаят от финансова подкрепа, за да покрият нарастващите допълнителни разходи за организационни мерки, оценки на риска, анализ и разпределяне на лични предпазни средства на работната сила (22). Междувременно е от съществено значение дружествата изпълнители да правят инвестиции, за да могат да предлагат на своите клиенти иновативни и по-ефективни решения за почистване, основани на изследвания в областта на химията и биологията. |
| --- | --- |

4.9

5.   Възлагане на обществени поръчки и Зелен пакт

| 5.1 | В Зеления пакт се предлага обществените поръчки да могат да се използват за намаляване на въглеродните емисии. Необходим е обаче всеобхватен подход. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Секторът на услугите по почистване може да допринесе за екологосъобразен преход и кръгова икономика с екомаркировка за екологосъобразни почистващи препарати, сапун за ръце, тоалетна хартия, хартиени кърпи за ръце и добро сортиране на отпадъци. Това е и целта на екомаркировката за услугите по почистване (23) и почистващите препарати (24), въпреки че тяхната ефективност не е доказана на практика. Ако използването на екологосъобразни продукти и процедури не се приеме от клиента, това може да доведе до увеличаване на разходите, което би създало по-голям натиск върху всички елементи на разходите. Това би могло да доведе и до влошаване на социалните условия и условията на труд и безопасност. В допълнение всичко това може да доведе и до по-ограничен достъп до възможности за участие в обществени поръчки за МСП. (25) Ето защо е необходим всеобхватен подход към обществените поръчки. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Изследванията показват, че екологосъобразните критерии са твърде слаби, за да стимулират наистина доставчиците да предприемат промени (26). Частните изпълнители на услуги, които са ангажирани с опазването на околната среда, не могат да използват пълния си потенциал, ако възлагащите органи не желаят да платят допълнителните разходи. Следователно това изисква по-голяма професионализация на купувачите. |
| --- | --- |

5.3

6.   Социални съображения и съображения за качеството в областта на обществените поръчки

| 6.1 | Съгласно член 18, параграф 2 от Директива 2014/24/ЕС „държавите членки вземат необходимите мерки, за да гарантират, че при изпълнението на договорите за обществени поръчки икономическите оператори спазват приложимите задължения в областта на екологичното, социалното и трудовото право, установени с правото на Съюза, националното право, колективни споразумения или с разпоредби на международното екологично, социално и трудово право, които са изброени в приложение X.“ |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | В наръчника на ЕК за социални обществени поръчки от октомври 2010 г. са предвидени различни социални съображения за възлагащите органи, като например забрана на детския и принудителния труд, изисквания за здравословни и безопасни условия на труд, задължения за минимална заплата, задължения за социално осигуряване и като цяло стандарти за достоен труд (27). Тъй като тези задължения са нормативно установени, те трябва да се спазват, независимо дали са посочени в клаузите за изпълнение на договорите или не. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Съгласно съображение 98 от Директива 2014/24/ЕС, условията за изпълнение на поръчката може да са насочени и към прилагането на мерки за насърчаване на равенството между жените и мъжете на работното място и съвместяване на професионалния и личния живот. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | За да се избегне използването на разходите за труд като основен елемент на конкуренция между оферентите, всички оференти (включително подизпълнителите) трябва да спазват минималните стандарти, установени на местно равнище със закон или с обвързващите и общоприложими колективни трудови договори по отношение на разходите за труд и стандартните клаузи в договорите за обществени поръчки. Обвързващите и общоприложими колективни трудови договори в сектора могат да гарантират еднакви условия на конкуренция. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Макар че инструменти като наръчника „Най-добра стойност“ могат да облекчат бедността сред работещите и да допринесат за социалното сближаване в държавите — членки на ЕС, те не укрепват социалните партньори на секторно равнище, нито допринасят за изграждането на обвързващи секторни системи за колективно договаряне. Държавите членки, които са компетентни в тази област, ще трябва да затегнат правилата за прилагане на колективното договаряне при възлагането на обществени поръчки. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Публичните институции като детски градини, училища, домове за полагане на грижи и болници са се превърнали в търговски марки и се конкурират за клиенти с другите институции. Ето защо при тази конкуренция „чистотата“ и качеството при почистването се считат за разграничителен фактор, който допринася пряко за удовлетвореността на потребителите и за конкурентоспособността. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Ако не се използват съображения за качество и социални съображения при възлагането на обществени поръчки, това оказва отрицателно въздействие и върху текучеството на персонала, при което са губещи и работодателите, и клиентите, и работниците (28). |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Насърчаването на образованието и обучението на работното място осигурява по-добро качество и правата на работниците в областта на обществените поръчки. Професионалното образование и обучение, сертифицирането и официалното признаване на квалификациите допринасят за признаването на сектора. Признаването на тяхното значение в тръжната процедура ще увеличи валоризацията им и ще даде възможност за по-добро разбиране на свързаните с тях разходи за дружествата, които трябва да бъдат признати в достатъчна степен както по отношение на цената, така и по отношение на заплатите. Отговорността за обучението на работниците е на предприятието за почистване; приемането на офертата с най-ниска цена поражда риск предприятията да не могат да си позволят да инвестират в обучение и безопасност (или в оборудване, иновации и свързано обучение), различни от минималните, които се изискват по закон. |
| --- | --- |

6.8

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  http://www.europeancleaningjournal.com/magazine/articles/latest-news/managing-quality-in-german-contract-cleaning.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017H1805&from=BG. Препоръка (EС) 2017/1805 на Комисията (ОВ L 259, 7.10.2017 г., стp. 28).

2

(3)  ОВ L 94, 28.3.2014 г., стp. 65.

3

(4)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2019/representativeness-of-the-european-social-partner-organisations-industrial-cleaning-sector#tab-01.

4

(5)  Директива 2001/23/ЕО на Съвета (OВ L 82, 22.3.2001г., стp. 16).

5

(6)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_en.

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/631048/IPOL_STU(2018)631048_EN.pdf, стр. 14.

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers/social-procurement_bg.

8

(9)  ЕК предоставя редица помощни инструменти за публични купувачи, а не само този за социалните обществени поръчки, като следва да се обърне внимание на всички тези аспекти: https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers_bg.

9

(10)  Този въпрос е разгледан в Директивата на ЕС за обществените поръчки от 2014 г., член 69.

10

(11)  Jeremy Prassl, The Future of EU Labour Law (Бъдещето на трудовото законодателство на ЕС).

11

The Future of EU Labour Law (Бъдещето на трудовото законодателство на ЕС)

(12)  Съвместно изявление относно въздействието на COVID-19 върху сектора на услугите по промишлено почистване и поддръжка и необходимите мерки за неговата защита, https://www.uni-europa.org/2020/04/22/joint-statement-on-the-covid-19-impact-to-the-industrial-cleaning-and-facility-services-sector-and-the-necessary-measures-to-protect-it/

12

(13)  Eurofund (2019 г.) Representativeness Study for the Industrial Cleaning Sector (Проучване относно представителността в сектора на промишленото почистване), стр. 19: https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef19012en.pdf,

13

(14)  http://servicealliance.eu/wp-content/uploads/2020/05/EBSA-Statement_Contracting-recommendations-during-COVID_13-5-2020.pdf

14

(15)  Bergfeld, Mark (2020 г.) The Insanity of Making Sick People work (Безумието болни хора да бъдат карани да работят), Jacobin Magazine: https://jacobinmag.com/2020/03/coronavirus-workers-rights-health-care-cleaners-gig-economy

15

The Insanity of Making Sick People work (Безумието болни хора да бъдат карани да работят)

(16)  Bergfeld, Mark и Ylitalo, Jaana — Putting Europe’s invisible precariat in the spotlight (Поставяне на невидимия прекариат на Европа в центъра на вниманието), Social Europe, 18 април 2019 г., https://www.socialeurope.eu/europes-invisible-precariat

16

Putting Europe’s invisible precariat in the spotlight (Поставяне на невидимия прекариат на Европа в центъра на вниманието)

(17)  When Creativity Meets Value Creation. A Case Study on Daytime Cleaning: Volume VIII: Ergonomics and Human Factors in Manufacturing, Agriculture, Building and Construction, Sustainable Development and Mining (Когато се сблъскват творчество и създаване на стойност. Пример с почистването през деня. Ергономия и човешки фактори в производството, селското стопанство, строителството, устойчивото развитие и минното дело, том VIII).

17

When Creativity Meets Value Creation. A Case Study on Daytime Cleaning

(18)  Evidence from Public Administration Review (Данни от преглед на публичната администрация), т. 79, бр. 2, стр. 193 — 202.

18

Evidence from Public Administration Review (Данни от преглед на публичната администрация)

(19)  http://www.cleaningbestvalue.eu/

19

(20)  Вж. EFCI: https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/02/Digital-transition-in-cleaning-industry-in-FR.pdf https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/10/2019-10-29_Joint-statement-on-digitalisation-EFCI-UNI-Europa-29.10.2019.pdf и https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/10/2019-10-29_Joint-statement-on-digitalisation-EFCI-UNI-Europa-29.10.2019.pdf

20

(21)  Проект SK-Clean.

21

(22)  Изявление на UNI-CoeSS: https://www.uni-europa.org/2020/05/08/private-secruity-joint-declaration-ensuring-business-continuity-and-protection-of-workers-in-the-covid-19-pandemic/

22

(23)  https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/Cleaning_Services_Factsheet_Final.pdf и http://www.ecolabelindex.com/ecolabel/cleaning-industry-management-standard-cims

23

(24)  http://www.ecolabelindex.com/ecolabels/?st=category,cleaning

24

(25)  Sofia Lundberg и Per-Olov Marklund (2016 г.), Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices (Влияние на екологосъобразните обществени поръчки върху офертите и цените), https://www.nhh.no/globalassets/departments/business-and-management-science/seminars/2016-spring/120516.pdf

25

Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices (Влияние на екологосъобразните обществени поръчки върху офертите и цените),

(26)  Sofia Lundberg и Per-Olov Marklund (2016 г.), Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices (Влияние на екологосъобразните обществени поръчки върху офертите и цените), https://www.nhh.no/globalassets/departments/business-and-management-science/seminars/2016-spring/120516.pdf

26

Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices (Влияние на екологосъобразните обществени поръчки върху офертите и цените),

(27)  Buying social (Социални обществени поръчки) (бележка под линия 43), стр. 47.

27

Buying social (Социални обществени поръчки)

(28)  Market Exposure and the Labour Process: The Contradictory Dynamics in Managing Subcontracted Services Work. (Пазарна експозиция и процес на работа: Противоречива динамика при управлението на работа с договори, възложени на външен изпълнител). РЕФЕРЕНЦИИ

28

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Следните изменения, получили поне една четвърт от подадените гласове, бяха отхвърлени по време на разискванията:

Параграф 1.10

се заличава:

| | ЕИСК призовава държавите членки да обърнат специално внимание и ефективно да проверяват спазването на всички законоустановени и договорни задължения по отношение на социалните и екологичните аспекти и аспектите на устойчивостта на етапа на изпълнение на процедурите за възлагане на обществени поръчки в сектора на почистването. |
| --- | --- |

ЕИСК призовава държавите членки да обърнат специално внимание и ефективно да проверяват спазването на всички законоустановени и договорни задължения по отношение на социалните и екологичните аспекти и аспектите на устойчивостта на етапа на изпълнение на процедурите за възлагане на обществени поръчки в сектора на почистването.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 61 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 105 |
| Гласове „въздържал се“: | 9 |

Гласове „за“:

61

Гласове „против“:

105

Гласове „въздържал се“:

9

Параграф 2.1

се изменя, както следва:

| | Основната цел на настоящото становище е да предложи препоръки за използването на обществените поръчки с цел повишаване на качествената заетост и достойнството на труда в сектора на услугите по почистване и поддръжка. |
| --- | --- |

Основната цел на настоящото становище е да предложи препоръки за използването на обществените поръчки с цел повишаване на качествената заетост и достойнството на труда в сектора на услугите по почистване и поддръжка.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 61 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 107 |
| Гласове „въздържал се“: | 9 |

Гласове „за“:

61

Гласове „против“:

107

Гласове „въздържал се“:

9

Параграф 4.3

се изменя, както следва:

| | Пречките пред навлизането на пазара на услугите по почистване и поддръжка са незначителни или няма такива. Услугите по почистване са трудоемки, като почти 80 % от приходите на предприятията представляват разходи за труд, и с много ниски маржове на печалба за изпълнителите на услуги по почистване. Така независимо дали клиентът е публично или частно лице, неговото решение за покупка води до натиск за понижаване на цените, което подкопава социалните стандарти и достойнството на свързаната с почистване работа. |
| --- | --- |

Пречките пред навлизането на пазара на услугите по почистване и поддръжка са незначителни или няма такива. Услугите по почистване са трудоемки, като почти 80 % от приходите на предприятията представляват разходи за труд, и с много ниски маржове на печалба за изпълнителите на услуги по почистване. Така независимо дали клиентът е публично или частно лице, неговото решение за покупка води до натиск за понижаване на цените, което подкопава социалните стандарти и достойнството на свързаната с почистване работа.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 61 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 108 |
| Гласове „въздържал се“: | 8 |

Гласове „за“:

61

Гласове „против“:

108

Гласове „въздържал се“:

8

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/37 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/37

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Цифровизирано минно дело в Европа: нови решения за устойчиво производство на суровини“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 429/06)

| Докладчик: | Marian KRZAKLEWSKI |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Hilde VAN LAERE |

Докладчик:

Marian KRZAKLEWSKI

Съдокладчик:

Hilde VAN LAERE

| Решение на Пленарната асамблея | 20.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността
  становище по собствена инициатива |
| Компетентен орган | CCMI |
| Приемане от секцията | 2.9.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 213/0/4 |

Решение на Пленарната асамблея

20.2.2020 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентен орган

CCMI

Приемане от секцията

2.9.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

213/0/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Цифровизацията на сектора на суровините в ЕС предоставя изключителна възможност за повишаване на устойчивостта на сътресения на европейските вериги на промишлени доставки, за подобряване на екологичните показатели на рудодобивния сектор, както и на прозрачността и диалога с гражданите и общностите, засегнати от минните дейности. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | В миннодобивните дружества, които започнаха цифровата трансформация, се наблюдават подобрения, свързани с безопасността, устойчивостта, производителността и маржовете. Съчетанието от по-добра свързан ост, мобилност, машинно самообучение и автономно функциониране обаче поставя въпроси от етично, социално и регулаторно естество, които следва да бъдат обмислени предварително от създателите на политики. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ЕИСК отчита факта, че цифровата трансформация на миннодобивния сектор изисква амбициозни усилия за осъществяване на правни и регулаторни промени и че тези усилия следва да се осъществяват в рамките на наднационални организации/на равнището на международното право. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ЕИСК посочва, че е важно да се разполага с глобална широкообхватна мрежа за проучване на залежите от полезни изкопаеми, която да бъде в основата на цифровата трансформация и информираното вземане на решения на равнището на ЕС. ЕИСК отчита усилията на Съвместния изследователски център (СИЦ) за създаването и поддържането на европейска информационна система за суровините. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ЕИСК счита, че цифровата трансформация на сектора на суровините в ЕС следва да бъде съпътствана от мерки за защита на данните и отчита необходимостта от прилагане на строги режими за защита на чувствителните данни. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ЕИСК препоръчва разработването на регулаторна пътна карта на ЕС за справяне с предизвикателствата, създавани от цифровата трансформация на сектора на суровините, в която да се разгледат теми като киберсигурността, изкуствения интелект, автоматизацията, многостепенното управление, както и минното дело на морското дъно и добивът на суровини от космическото пространство. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ЕИСК препоръчва да се определят и приемат стандарти на ЕС за събиране на данни за минералните ресурси и настоятелно призовава държавите членки заедно със СИЦ периодично да събират и споделят подробни и проверени данни за добива, преработката и рециклирането на суровините. Това е важно за подпомагане на изпълнението на плана за действие на ЕС за кръговата икономика. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ЕИСК препоръчва да се създадат подходящи мерки за социална подкрепа, с цел да се сведат до минимум отрицателните последици, които цифровата трансформация ще окаже върху работната сила в миннодобивния сектор, да подпомогне икономическия преход на миньорските общности, за да се предотврати задълбочаването на съществуващите социални неравенства между отделните хора и групи от населението. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ЕИСК препоръчва да се разработи и подкрепи европейска инфраструктура в облак, за да се повиши равнището на сигурност на 5G приложенията, компютърните услуги в облак и платформите за промишлен „интернет на нещата“. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ЕИСК счита, че цифровизацията на сектора на минералните суровини е от решаващо значение за справяне с икономическата криза, причинена от пандемията от COVID-19, и за насърчаване на прилагането на Европейския зелен пакт и Плана на ЕС за възстановяване. В този контекст е от първостепенна важност да се стимулират инвестициите в цифровизацията на добива и преработката на първични (минно дело) и вторични минерални суровини (рециклиране). |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ЕИСК призовава Европейската комисия да гарантира, че социалните партньори в добивния сектор са привличани за участие и че европейските институции провеждат консултации с тях в процеса на определяне на политиките и във връзка с всяка инициатива на ЕС, засягаща сектора на минералните суровини. |
| --- | --- |

1.11

2.   Въведение

| 2.1 | ЕС е изправен пред технологични, обществени и екологични предизвикателства, свързани с доставката на суровини, които са в основата на неговата промишлена дейност и на качеството на живот на неговото население. ЕС произвежда по-малко от 5 % от световното производство на минерални суровини (1), а на промишлеността на ЕС се падат приблизително 20 % от световното потребление на минерални суровини (2). Зависимостта на ЕС от вноса е особено висока при редките метали и елементите, необходими за високотехнологичите приложения и за прехода към „зелена“ енергия, очертан в Европейския зелен пакт (COM/2019/640). Това обосновава Инициативата за суровините, стартирана от Комисията през 2008 г. (COM/2008/699), и последващите ѝ усилия да направи оценка на степента на важност на снабдяването и да изготви списък на суровините от изключителна важност (последният списък беше публикуван през 2017 г. (3); актуализираният списък се съдържа в Съобщението на Комисията относно суровините от изключителна важност) (4). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Технологичният напредък, който дава тласък на ефективното използване на материалите и ресурсите и допринася за намаляването на отпадъците и за рециклирането в съответствие с плана за действие на ЕС за кръговата икономика (COM/2015/0614, последно актуализиран с COM/2020/98), е крайно недостатъчен, за да се отговори на обществените потребности и нарастването на населението в глобален аспект. При тези обстоятелства първичните суровини (5) ще продължат да изпълняват съществена роля в икономиката. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | В същото време в много държави — членки на ЕС, се повишава общественият отпор срещу проектите в областта на минното дело и усилията от страна на сектора за намаляване на неговия отпечатък върху околната среда не са променили неговата (лоша) репутация. Отрицателно въздействие върху околната среда, липса на прозрачност и диалог, и недостатъци, свързани с разпределението на икономическите ползи на местно равнище, са характеристики, които често се приписват на минната индустрия (6). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | В последно време нарастващият национализъм по отношение на ресурсите в държавите, произвеждащи суровини, и пандемията от COVID-19 нарушиха световните вериги на доставки, на които разчита промишлеността на ЕС. Правителствата в ЕС и много индустриални производители разбраха, че зависимостта от вноса на суровини би могла да дестабилизира производствения сектор на ЕС (секторът на суровините осигурява около 350 000 работни места в ЕС, но в производствените сектори надолу по веригата има над 30 милиона работни места, които зависят от надеждния и безпрепятствен достъп до минерални суровини (7)). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Напредъкът в областта на технологиите и комуникациите дава тласък на интегрирането на цифровите технологии във всички стопански сфери, което променя из основи начина, по който дружествата функционират и предоставят стойност на потребителите. Това е уникална възможност за миннодобивния сектор на ЕС: миннодобивните дружества, които разполагат с цифрови инструменти, могат да постигнат нови равнища на ефективност по цялата верига за създаване на стойност, с дълготрайно положително въздействие в социално-икономически, екологичен и социален план. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Цифровизацията на сектора на суровините в ЕС е уникална възможност за повишаване на издръжливостта на веригите на доставки, разработване на напълно нов подход към икономиката на ресурсите и насърчаване на подобряването на оперативните, социалните и екологичните показатели на сектора, развивайки концепцията за „цифровизирана мина“. |
| --- | --- |

2.6

3.   Общи бележки

| 3.1 | Цифровизацията в производството на суровини се отнася до използването на информационни технологии, подобряващи събирането, организацията и разпространението на данни с цел подобряване на резултатите от работата на производствените съоръжения по отношение на техническите, екологичните и социалните показатели. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Цифровите технологии използват всички налични знания и дават възможност за непрекъснати подобрения, както и за иновации за радикална промяна. Правилното разбиране на взаимодействията на всички етапи от производството, в рамките на веригите за създаване на стойност и работната сила и между тях дава възможност за ресурсно ефективно производство, наблюдение и поддръжка на оборудването, мониторинг на здравословните условия на труд и предотвратяване на риска, подготвеност и реакция при извънредни ситуации, наред с много други аспекти. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Цифровата трансформация се определя в приоритетната област „Технологии за производство на първични и вторични суровини“ на Европейското партньорство за иновации в областта на суровините (COM/2014/297) в съответствие със съобщението на ЕК, озаглавено „Нова промишлена стратегия за Европа“. В него суровините се определят като ключов фактор за конкурентоспособна, екологосъобразна и цифрова Европа в световен мащаб. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ЕИСК оценява ролята на Европейския съвет по иновациите и на Европейския институт за иновации и технологии, чиято цел е да насърчават предлагането на нови услуги и продукти от европейските институции. Инициативите в областтта на суровините са в основата на значителна част от тях и са взаимносвързани с други цели като енергийния преход и прехода в областта на мобилността, модерното производство, сигурността, храните и здравеопазването. По-специално те се отнасят и до цифровия напредък на технологичните решения. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ЕИСК подкрепя дейностите на научно-изследователската група на ЕС за създаване на метод за сертифициране на суровините. Това ще даде тласък на устойчивия добив на полезни изкопаеми и метали, необходим за подкрепата на прехода на Европа към чиста енергия. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Набелязването на възможностите, предлагани от цифровата трансформация за миннодобивния сектор, е съществена част от препоръчания от ЕИСК подход за цифровата стратегия. Набелязаните възможности следва да бъдат оценявани по отношение на потенциалната им стойност за организациите и обществото, както и на осъществимостта на изпълнението. |
| --- | --- |

3.6

3.7   Социални съображения

| 3.7.1 | Цифровата трансформация вече засяга традиционните роли на работната сила в миннодобивния сектор с възникването на професии, като например специалисти в областта на новите технологии, анализатори на данни и учени, специалисти в областта на големите масиви от данни, специалисти в областта на изкуствения интелект (ИИ) и машинното самообучение и системни инженери. Вследствие на това се очаква да намалеят рутинните задачи, свързани например с ролята на операторите на съоръжения, анализаторите на управлението и организацията на работния процес и миньорите (8). |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Поради цифровизацията на сектора и неговата трансформация, работниците трябва да преминат подходящо обучение, за да могат да се справят с предизвикателствата на Индустрия 4.0 и бъдещите технологични промени. |
| --- | --- |

3.7.2

| 3.7.3 | Промените в естеството и състава на работната сила, наред с въвеждането на модела „работете навсякъде и по всяко време“, способстван от цифровата трансформация, ще окажат значително въздействие върху традиционните минни общности в Европа. Това изисква проактивен подход, основан на приобщаващ социален диалог, за да се помогне на общностите да разберат скрития си капацитет и да се подкрепи преходът на техните икономики към нови области. |
| --- | --- |

3.7.3

| 3.7.4 | ЕИСК счита, че с оглед на предизвикателствата, породени от цифровизацията на минния сектор, и заплахите за сектора, причинени от COVID-19, Европейската комисия следва да подкрепи настоящите искания на социалните партньори в минния сектор на европейско равнище чрез съществуващия секторен социален диалог — добивна промишленост. |
| --- | --- |

3.7.4

| 3.7.5 | ЕИСК призовава Комисията да гарантира, че социалните партньори в добивния сектор са привличани за участие и че европейските институции провеждат консултации с тях в процеса на определяне на политиките и във връзка с всяка инициатива на ЕС, засягаща сектора. |
| --- | --- |

3.7.5

| 3.7.6 | Поради това ЕИСК счита, че е необходимо Комисията, заедно със социалните партньори в секторния комитет за социален диалог, да определи във възможно най-кратък срок на европейско и национално равнище мрежа от секторни съвети за уменията и заетостта в добивната промишленост. |
| --- | --- |

3.7.6

4.   Революционни концепции и решения за устойчиво проучване, добив и/или преработване

| — | За да се укрепи позицията на Европа на световната сцена, са необходими авангардни концепции и решения за проучване, добив и рециклиране на минерални суровини. Очаква се новите подходи и технологии да улеснят достъпа на Европа до произведени по устойчив начин суровини, като същевременно спечелят доверието на обществото в методите за чист и безопасен добив и преработване. |
| --- | --- |

—

За да се укрепи позицията на Европа на световната сцена, са необходими авангардни концепции и решения за проучване, добив и рециклиране на минерални суровини. Очаква се новите подходи и технологии да улеснят достъпа на Европа до произведени по устойчив начин суровини, като същевременно спечелят доверието на обществото в методите за чист и безопасен добив и преработване.

| — | Знанията за геоложките формации, минералните залежи и тяхната експлоатация са разнородни и променящи се, а сложността на цикъла на материалите, политиките, пазарните и технологичните тенденции, екологичните въпроси и въздействията върху обществото изисква съчетаване на множество области на експертни познания и опит, за да се извлекат ползите, които предлага цифровизацията. |
| --- | --- |

—

Знанията за геоложките формации, минералните залежи и тяхната експлоатация са разнородни и променящи се, а сложността на цикъла на материалите, политиките, пазарните и технологичните тенденции, екологичните въпроси и въздействията върху обществото изисква съчетаване на множество области на експертни познания и опит, за да се извлекат ползите, които предлага цифровизацията.

4.1   Методи и инструменти за проучване на залежите от полезни изкопаеми

4.1.1   Създаване на център за геонаучни данни в Европа

| 4.1.1.1 | Наличието, достъпността и оползотворяването на полезните изкопаеми, металите, енергията и други подземни богатства повече от всякога са въпроси от изключително значение в съвременното общество. Европейският парламент, ЕК и няколко инициативи на ЕС в области на политиката като например Инициативата за суровините (9), Директивата за подземните води (10) и Директивата за улавянето и съхранението на въглероден диоксид (11) се нуждаят от достъп до съответните данни за подземните богатства. |
| --- | --- |

4.1.1.1

| 4.1.1.2 | Съвместният изследователски център на Европейската комисия понастоящем разработва информационна система за суровините, която включва икономическите, социално-икономическите и екологичните аспекти — RMIS 2.0 (12). Предоставената информация обаче е непълна и не обхваща еднакво подробно всичките 27 държави — членки на ЕС. |
| --- | --- |

4.1.1.2

| 4.1.1.3 | Понастоящем данните са налични само отчасти и в повечето случаи не са хармонизирани, което прави невъзможно съпоставянето между отделните държави. Необходимо е стандартизиране на форматите на данните и разработване на алгоритми, които могат да служат за връзка между различните системи от данни. |
| --- | --- |

4.1.1.3

| 4.1.1.4 | ЕИСК счита, че интегрирането в рамките на RMIS на СИЦ на широкообхватна мрежа за проучване на залежите от полезни изкопаеми, използваща хармонизирани надеждни данни, е от първостепенно значение; тя ще предостави на ЕС и на държавите членки достъп до информация и знания в подкрепа на устойчивото използване на подземните богатства на ЕС с цел справяне с предизвикателствата пред Европа. |
| --- | --- |

4.1.1.4

| 4.1.1.5 | ЕИСК призовава всички държави — членки на ЕС, да събират и споделят данни за суровините с цел периодичното въвеждане на информация в RMIS на СИЦ. Според ЕИСК, за да се избегнат подвеждащо представяне и грешки, предоставяните на СИЦ данни следва да се проверяват за точност, преди да бъдат включени в RMIS. СИЦ следва да получава финансиране за поддържането и редовното актуализиране на информационната система. |
| --- | --- |

4.1.1.5

4.1.2   Симулация на процеси

| 4.1.2.1 | Емисиите, възстановяването, опазването на водните ресурси и др. могат да бъдат предмет на симулации: те могат да включват множество паралелни симулации, като се използват различни допускания относно пределните условия и отправните точки, за да се дадат вероятностни оценки за различни резултати, които биха могли да бъдат използвани за контрол и подпомагане на процеса на вземане на решения. |
| --- | --- |

4.1.2.1

| 4.1.2.2 | Разработването на различни изчислителни техники за симулация на процеси и наличието на големи масиви от данни (масиви от данни в размери, надвишаващи възможностите на обикновените софтуерни инструменти за улавяне, организиране и сортиране, управление и обработване в рамките на допустим срок) повишиха точността на симулациите, които представят причинно-следствените връзки между контролираните входящи суровини и съответните изходящи продукти. Симулациите на процеси могат да се окажат особено подходящи при оценките на околната среда и безопасността и биха могли да улеснят прозрачността и диалога при процедурите за издаването на разрешения. |
| --- | --- |

4.1.2.2

4.1.3   Дистанционно наблюдение

| 4.1.3.1 | Използването на данни, получени чрез дистанционно наблюдение, предоставяни на разположение например по линия на програмата „Коперник“, които включват анализ на пространствените данни и са интегрирани със софтуера на географските информационни системи, може да предостави ценна информация за усъвършенствани симулации и създаването на „цифрови двойници“, които позволяват бързо реагиране на промени и вземане на надеждни решения. Комбинирането на данни, получени чрез дистанционно наблюдение, с теренни данни, събрани от сензорни устройства и дронове, се превръща във все по-обичайна практика в миннодобивния сектор. При много дейности в минното дело наземното и подводното проучване с цел оценка на запасите и депата за отпадъци рутинно се извършва с помощта на дронове. |
| --- | --- |

4.1.3.1

| 4.1.3.2 | Интегрирането на данни от дистанционно наблюдение с теренни данни (от местни сензорни устройства) в софтуера на географските информационни системи може да се използва за наблюдение на нивата на подземните води, движенията на земните маси, замърсяването на повърхностните води и много други данни за околната среда в реално време. Ако са обществено достъпни и защитени срещу манипулиране (напр. чрез технологии като блок-верига), тези данни биха могли да повишат доверието в миннодобивния сектор и да улеснят диалога със заинтересованите страни. Могат да бъдат разгледани и да послужат като примери отдавна установени практики за управление на данни и информация в развитите страни със силен рудодобивен сектор, като например Канада или Южна Африка. |
| --- | --- |

4.1.3.2

4.1.4   Виртуална реалност

| 4.1.4.1 | Виртуалната реалност се използва все по-често от много дружества при пресъздаването на 3D модели на техните мини. В бъдеще по-голямо значение може да има разширената реалност, в която, докато са в мината, геолозите и инженерите могат да използват устройство, за да видят модела, наложен върху тяхното виждане за геоложката структура или самата мина. Това предоставя модерно и мощно средство за валидиране на модели, както и за проверка на напредъка на разработването на мината. |
| --- | --- |

4.1.4.1

| 4.1.4.2 | Виртуалната реалност се използва все повече от университетите и центровете за обучение за поставяне на студентите и обучаващите се в „реални ситуации“, свързани с мините. Възможността за осъществяване на симулации с образователна цел, предназначени да улеснят натрупването на практически знания в области като например реагиране при злополуки, е едно от основните предимства на тази технология. |
| --- | --- |

4.1.4.2

5.   „Интелигентната мина“

| — | Цифровизацията е катализаторът, който спомага минните дейности да станат „по-интелигентни“ чрез използването на цифрови инструменти и процеси, които правят операциите инструментално обезпечени, взаимосвързани и интелигентни. |
| --- | --- |

—

Цифровизацията е катализаторът, който спомага минните дейности да станат „по-интелигентни“ чрез използването на цифрови инструменти и процеси, които правят операциите инструментално обезпечени, взаимосвързани и интелигентни.

| — | Посредством цифровото преобразуване, чрез методи, съобразени със специфичните особености и пригодени спрямо рудното тяло, мините от самото начало ще бъдат проектирани по различен начин за целите на автоматизацията, която ще позволи намаляване на различията при изпълнението. |
| --- | --- |

—

Посредством цифровото преобразуване, чрез методи, съобразени със специфичните особености и пригодени спрямо рудното тяло, мините от самото начало ще бъдат проектирани по различен начин за целите на автоматизацията, която ще позволи намаляване на различията при изпълнението.

| — | Цифровото преобразуване ще спомогне за премахване на смъртните случаи и нараняванията от минната среда. Това може да доведе до коренна промяна на интензитета на капитала и на оперативните разходи, да осигури достъп до ресурси от минерални залежи, които преди не е било възможно да бъдат добивани, и да генерира по-слаб отпечатък върху околната среда чрез селективен рудодобив. |
| --- | --- |

—

Цифровото преобразуване ще спомогне за премахване на смъртните случаи и нараняванията от минната среда. Това може да доведе до коренна промяна на интензитета на капитала и на оперативните разходи, да осигури достъп до ресурси от минерални залежи, които преди не е било възможно да бъдат добивани, и да генерира по-слаб отпечатък върху околната среда чрез селективен рудодобив.

5.1   Прогнозиране при интелигентния рудодобив

| 5.1.1 | Прогнозиране означава, наред с другото, предвиждане на параметрите на околната среда, в която работят миньорите, със специален акцент върху рисковете. Ефективните системи за прогнозиране, които вече се използват в минната индустрия, включват прогнозна поддръжка с цел приоритизиране на превантивните пред ремонтните дейности чрез събиране на данни за използването на машините и параметрите на процесите. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Прогнозирането може да изпълнява значителна роля по отношение на безопасността на минните дейности. Събирането и интегрирането на наблюдаваните теренни данни и данни за оборудването може да даде точна картина на средата, в която се извършват дейностите, обект на проверка чрез инструменти за анализ на процесите. Това ще доведе до съответното подобряване на условията на труд, особено в подземните мини. ЕИСК счита, че цифровизацията може ефективно да допринесе за безопасността на минните дейности и че интелигентната мина следва да включва системи за прогнозиране. |
| --- | --- |

5.1.2

5.2   Интернет на нещата

| 5.2.1 | Разработването на стандартите и основните елементи за платформа на индустриалния интернет на нещата за минната индустрия би могло да засили свързването на киберсистемите и физическите системи в мините в ЕС с цел подобряване на процесите на вземане на решения. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Платформата на индустриалния интернет на нещата следва да разглежда аспекти, свързани със здравето и безопасността, екологичните показатели, ефективното използване на ресурсите и координацията на дейностите в реално време. Разработването и популяризирането на платформата на индустриалния интернет на нещата на ЕС за минния сектор следва да се превърне в приоритет. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | За да се избегнат рисковете за киберсигурността, ЕИСК предлага основните елементи на платформата на индустриалния интернет на нещата да бъдат проектирани за местен „интранет на нещата“, свързан чрез физическо предаване на данни, или чрез сигурна защитни стени с интернет. |
| --- | --- |

5.2.3

5.3   Технологията на блок-веригата. Прозрачност на веригата на доставки

| 5.3.1 | Блок-веригата е иновативно решение, с което се предотвратява манипулирането на данни. Използването на блок-верига във веригата на доставки на минерални суровини има потенциала да подобри прозрачността и проследимостта на веригата на доставки и да намали административните разходи. ЕИСК подчертава, че технологията на блок-веригата улеснява спазването на регламента на ЕС относно отговорното снабдяване с полезни изкопаеми (Регламент (ЕС) 2017/821 на Европейския парламент и на Съвета от 17 май 2017 г. (13)). |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Другите приложения на блок-веригата включват събирането и разпространението на данни за околната среда. Чрез повишаване на доверието в данните блок-веригата би могла да улесни достигането до обществеността и ангажираността на гражданите в близост до райони на миньорски общности. |
| --- | --- |

5.3.2

5.4   5G мрежи и компютърни услуги в облак

| 5.4.1 | Съхранението в облак на необработени данни бързо се превръща в непрактично (и всъщност ненужно), тъй като обемът на данните се увеличава до терабайтове и повече. Понастоящем скоростта на трансфера на данни ограничава ползата от тях. Въвеждането на 5G мрежите обаче ще промени това, като позволи бърз трансфер, обработване и икономически ефективно съхранение и извличане на големи масиви от данни. |
| --- | --- |

5.4.1

| 5.4.2 | Използването на съхранение в облак крие сериозен риск: ако дадено минно дружество използва услуга за съхранение в облак на търговска информация, нивото на сигурност, което може да постигне, зависи изцяло от доверието му в доставчика на услугата. Много доставчици използват облачни сървъри, разположени извън ЕС, и това може да застраши сигурността на системата. ЕИСК счита, че въвеждането на 5G в ЕС следва да бъде придружено със стимули за увеличаване на предлагането от установени в ЕС доставчици на компютърни услуги в облак. |
| --- | --- |

5.4.2

5.5   Киберсигурност

| 5.5.1 | ЕИСК се обявява в подкрепа на прилагането на строги режими за предотвратяване на излизането на чувствителни данни от пределните условия на сигурност. Киберсигурността може да се подобри значително, ако минните системи не са свързани с интернет. В„интелигентната мина“ могат да се използват всички интелигентни технологии, включително „интранет на нещата“ — трябва просто да са недостъпни отвън. Всичко, което трябва да бъде свързано с корпоративната централа или с външния свят, следва да се предава по сигурен начин от мрежата на мината към отделен сървър, свързан с външния свят. |
| --- | --- |

5.5.1

5.6   Изкуствен интелект

| 5.6.1 | Изкуственият интелект обхваща широк спектър от различни технологии, включително т.нар. системи за задълбочено машинно учене. Досега той намира приложения в пазарни ниши в области като обработка на изображения (например за проучване на залежи от полезни изкопаеми) и системи от невронни мрежи за идентифициране и класифициране на полезни изкопаеми. Други практически приложения за минния сектор включват алгоритми за анализ и за машинно самообучение, използвани за симулации на процеси и системи за прогнозиране. |
| --- | --- |

5.6.1

5.7   Интегрирана автоматизация

| 5.7.1 | Технологията на превозни средства без водачи се разработва бързо от участници, които не са свързани с минната индустрия (като например Tesla или Google). Все пак, тъй като мините представляват контролирана среда, интегрираната автоматизация може бързо да бъде внедрена в тях с въвеждането на нови възможности. Могат да бъдат внедрени бързо и други форми на автоматизация, но обикновено те са под формата на дистанционно управлявани от човек (и с помощта на компютър) операции, а не напълно автоматизирани операции. Поради опасения във връзка с отговорността (и бъдещите разпоредби) е под въпрос дали пълната автоматизация на всички минни процеси ще бъде икономически жизнеспособна в краткосрочен и средносрочен план. |
| --- | --- |

5.7.1

6.   Изграждане на устойчиви и отговорни стратегически партньорства с трети държави

| — | Оценката на ЕС на степента на важност показва, че по-голямата диверсификация на вноса от трети държави на суровини от изключителна важност е от съществено значение. |
| --- | --- |

—

Оценката на ЕС на степента на важност показва, че по-голямата диверсификация на вноса от трети държави на суровини от изключителна важност е от съществено значение.

| — | Необходима е засилена стратегическа икономическа дипломация на равнището на ЕС, с цел да се диверсифицира достъпът до ресурси въз основа на устойчиво снабдяване със суровини. |
| --- | --- |

—

Необходима е засилена стратегическа икономическа дипломация на равнището на ЕС, с цел да се диверсифицира достъпът до ресурси въз основа на устойчиво снабдяване със суровини.

6.1   Научни изследвания и иновации

| 6.1.1 | Рамковите програми на ЕС за научни изследвания и иновации вече насърчават международното сътрудничество с трети държави в рамките на покани за участие в търг, свързани с минерални суровини. Един по-предписателен подход за по-нататъшно сътрудничество с богати на ресурси и напреднали в технологично отношение държави в областта на цифровата трансформация на минния сектор (като Австралия, Канада, Япония, Южна Африка и Съединените щати) обаче би допринесъл за изграждането на връзки, които ще благоприятстват икономическата дипломация на ЕС. ЕИСК препоръчва възприемането на такъв предписателен подход в предстоящата Рамкова програма „Хоризонт Европа“. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Образованието също следва да се използва като инструмент за подкрепа на икономическата дипломация на ЕС по теми, свързани със суровините. Създадените в Европа международно признати образователни програми, които предоставят авангардно и иновативно образователно съдържание, насочено към теми във връзка с цифровизацията на минния сектор, биха могли да се превърнат в ефективен инструмент на икономическата дипломация на ЕС. |
| --- | --- |

6.1.2

7.   Нови хоризонти

7.1   Оползотворяване на метали и полезни изкопаеми от морски ресурси

| 7.1.1 | Съществуват редица научни изследвания в областта на на технологичните решения за добив и преработване на полезни изкопаеми и метали от морски източници, включително морска луга, и/или от морското дъно. ЕИСК счита, че добивът на минерали и метали от морето следва да бъде подложен на строга оценка на съответното въздействие върху околната среда. |
| --- | --- |

7.1.1

7.2   Използване на космическите ресурси

| 7.2.1 | Европейската космическа агенция планира да започне добив на ресурси, който може да спомогне за поддържане на престоя и научните изследвания на луната, до 2025 г. Потенциалните лунни ресурси включват преработваеми материали, като например летливи вещества и полезни изкопаеми (за строителството и за защита от радиация и микрометеорити), наред с геоложки структури като вулканични тунели, които заедно биха могли да създадат възможност за заселване на луната. |
| --- | --- |

7.2.1

| 7.2.2 | Добивът на суровини в космоса повдига правни въпроси, на които понастоящем няма ясни отговори, тъй като ограниченият корпус от разпоредби в международното право, приложимо за дейности в открития космос, изостава от технологичния напредък, който тласка напред космическата промишленост. ЕИСК счита, че ЕС следва да запълни тази празнина и да поеме водеща роля за определянето на стабилна и международно приета правна рамка, която да гарантира справедливо, сигурно, отговорно и устойчиво използване на космическото пространство. |
| --- | --- |

7.2.2

8.   Отвъд кризата с COVID-19

| 8.1 | Световната пандемия от COVID-19 изтъкна значението на цифровата трансформация. В днешните времена на нарастваща нестабилност и непредвидимост минните дейности в световен мащаб трябва да се преборят със заплахата от пълно закриване или от намаляване на работната сила, вероятността за които продължава да расте с разпространението на коронавируса. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | ЕИСК счита, че предвид предизвикателствата, породени от цифровизацията, и заплахите за сектора на минералните суровини, породени от пандемията от COVID-19, Европейската комисия следва да насърчава всеобхватен диалог между социалните партньори посредством съществуващия механизъм на секторни социални диалози (добивна промишленост). |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Основният въпрос, който ще излезе на преден план, е как минните дружества използват и възприемат цифровите технологии, което е свързано с това колко от тях са изправени пред пандемията. Голяма част от работна сила трябва да работи виртуално и да използва новите технологии, а изискването за социално дистанциране означава, че дистанционното наблюдение на операциите никога не е било по-необходимо. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | ЕС и държавите членки трябва да подкрепят активно цифровата трансформация на минния сектор в ЕС. Това е важна стъпка за повишаване на устойчивостта на сътресения на промишлеността на ЕС и на веригата за създаване на стойност в сектора на суровините. Мините, които използват цифрови технологии, включително интегрирана автоматизация, когнитивна мрежа и анализ в реално време, са по-ефективни, по-чисти и по-безопасни. При „интелигентните мини“ е по-лесно да се постигнат намален отпечатък върху околната среда и по-безопасна околна среда, а това е от съществено значение за получаването на „социален лиценз“ за функциониране в Европа. |
| --- | --- |

8.4

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  В тази оценка не са включени селскостопанските (напр. поташ) и енергийните минерални суровини (напр. уран и въглища).

1

(2)  За допълнителна информация вж. Eunomia, 2015 г.. Проучване относно конкурентоспособността на секторите за първични и вторични минерални суровини в ЕС (достъпно на адрес: ttp://www.euromines.org/files/news/ec-report-study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mineral-raw-materials-sectors/study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mrms-april2015.pdf) и Информационното табло на ЕС в областта на суровините за 2018 г., публикувано от Европейската комисия (на разположение на адрес: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/117c8d9b-e3d3-11e8-b690-01aa75ed71a1).

2

Eunomia

(3)  COM(2017) 490 final.

3

(4)  COM(2020) 474.

4

(5)  Първичните суровини се отнасят до материали (полезни изкопаеми/метали), които се извличат от земните недра и се преработват. Вторичните суровини се отнасят до материали, които се добиват чрез процеси на рециклиране.

5

(6)  Въпреки всичко минната индустрия се ползва с подкрепата на миньорските общности и региони в цяла Европа.

6

(7)  За повече информация относно добавената стойност на суровините и работните места вж. Информационното табло на ЕС в областта на суровините за 2018 г. (достъпно на ЛИНК).

7

Информационното табло на ЕС в областта на суровините за 2018 г.

(8)  McKinsey Global Institute, 2018 г. Skill Shift, Automation and the Future of the Workforce. (Преминаване към нови умения, автоматизацията и бъдещето на работната сила). Документ за обсъждане. McKinsey Global Institute, McKinsey & Company. https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/skill-shift-automation-and-the-future-of-the-workforce (консултиран на 3 юни 2019 г.).

8

(9)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент и до Съвета — Инициатива за суровините: посрещане на нашите основни потребности от растеж и работни места в Европа (SEC(2008) 2741) / COM/2008/0699 final.

9

(10)  Директива 2006/118/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. за опазване на подземните води от замърсяване и влошаване на състоянието им (ОВ L 372, 27.12.2006 г., стp. 19).

10

(11)  Директива 2009/31/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. относно съхранението на въглероден диоксид в геоложки формации и за изменение на Директива 85/337/ЕИО на Съвета, директиви 2000/60/ЕО, 2001/80/ЕО, 2004/35/ЕО, 2006/12/ЕО и 2008/1/ЕО, и Регламент (ЕО) No 1013/2006 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 140, 5.6.2009 г., стp. 114).

11

(12)  Вж. https://rmis.jrc.ec.europa.eu/.

12

(13)  ОВ L 130, 19.5.2017 г., стp. 1.

13

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/44

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Към структурирано участие на младежта в процеса на вземане на решения в ЕС относно климата и устойчивостта“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 429/07)

| Докладчик: | Cillian LOHAN (IE — III гр.) |
| --- | --- |

Докладчик:

Cillian LOHAN (IE — III гр.)

| Решение на пленарната асамблея | 20.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността
  становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 8.7.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 216/0/2 |

Решение на пленарната асамблея

20.2.2020 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

8.7.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

216/0/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Междупоколенческият аспект на политиките и механизмите за изпълнение в областта на климата и устойчивото развитие трябва да бъде отразен в силно, съдържателно участие на младежта на всички етапи от процесите на вземане на решения в ЕС — от изготвянето на законодателни предложения и инициативи до изпълнението, мониторинга и предприемането на последващи действия. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Изпълнението на целите за устойчиво развитие чрез Европейския зелен пакт изисква нов подход в посока към по-приобщаващ модел на многостранно управление, който да поставя младите хора в центъра на процеса на участие и който да не се ограничава с ad hoc срещи и обикновени призиви за консултации. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ЕИСК предлага да бъдат създадени Кръгли маси на младежта относно климата и устойчивостта, на които ЕИСК да бъде домакин в сътрудничество с Европейската комисия и Европейския парламент. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Комитетът също така предлага в официалната делегация на ЕС за конференцията на страните по РКООНИК да бъде включен младежки делегат. Освен това ЕИСК предлага младежки делегат да бъде включен като допълнителен член на делегацията на ЕИСК, който има статут на наблюдател на такива събития. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ЕИСК ще се стреми да даде по-голяма гласност на младите хора и младежките организации чрез обмисленото им включване в становищата относно климата и устойчивостта, като активно търси принос от представители на младежта и постоянно ги кани като оратори на събития на ЕИСК; той също така ще поиска на представителите на младежта да бъдат предоставени същите възможности да бъдат чути и в другите институции на ЕС, например в Европейския парламент. |
| --- | --- |

1.5

2.   Въведение

| 2.1 | Програмата на ООН до 2030 г. за устойчиво развитие и 17-те цели за устойчиво развитие (ЦУР) (1) представляват повратна точка в начина, по който международната общност реши да се справи с глобалните проблеми, обединявайки по интегриран начин икономическите, екологичните и социалните измерения. Програмата до 2030 г. е съсредоточен върху хората проект, който цели никоя група да не бъде изоставена, а междупоколенческата равнопоставеност е концепция, присъща на устойчивостта. Младото поколение не следва да бъде оставяно да се справя с последиците от неустойчиви политики, в чието формиране изобщо не е участвало. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Светът днес е изправен пред извънредна ситуация по отношение на климата. Досега отговорът на правителствата на свързаната с климата криза не е достатъчен и светът изостава в постигането на целта на Парижкото споразумение и на ЦУР. Гражданското общество призовава настойчиво за по-амбициозни и спешни действия в областта на климата. Най-ярката демонстрация на тези призиви са свързаните с климата стачки на младите хора. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Първата половина на 2020 г. беше белязана от глобалната пандемия, предизвикана от COVID-19. Безпрецедентната реакция спрямо този вирус ще има трайно въздействие върху краткосрочните и средносрочните икономически прогнози. Структурата на пакетите за финансова реакция на кризата не може да бъде пренебрегната. Когато днешните младежи навлезнат на пазара на труда, те ще продължат да изпитват финансовото въздействие на COVID-19. Освен това младите хора ще продължат да усещат влиянието на COVID-19 върху своето психично здраве, образование и цялостно участие в обществото. В този контекст е дори още по-важен подходът на устойчиво развитие за балансирането на финансовите, обществените и екологичните нужди. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Обявената финансова подкрепа за икономическото възстановяване ще създаде товар за бъдещите поколения. Би трябвало да има справедливост в начина, по който се използват ресурсите и възможностите между поколенията. При предоставяне на подкрепа на секторите в плановете за периода след COVID, би трябвало да се вземат под внимание исканията на младите хора във връзка с климата и правото им на по-здраво, по-устойчиво бъдеще. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Обявеният от председателя на Комисията фон дер Лайен План за възстановяване на Европа (2) отразява необходимостта да се гарантира, че икономическото възстановяване следва да се основава на принципите на Европейския зелен пакт и да постига резултати както за климата, така и за устойчивостта. Програмата за възстановяване има потенциала да бъде пакет от стимули за промяна. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | В средата на април David Boyd, специален докладчик на ООН по правата на човека и околната среда, отправи призив, като заяви, че държавите не трябва да използват пандемията от COVID-19 като извинение, за да отслабят опазването на околната среда и прилагането на мерките в тази област, след като няколко правителства обявиха планове за занижаване на екологичните стандарти или намаляване на други свързани мерки, като мониторинга и прилагането на изискванията в областта на околната среда (3). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | В светлината на глобалната екологична криза, предшестваща COVID-19, тези действия са ирационални и безотговорни и излагат на опасност правата на уязвимите и маргинализираните хора. Подобни политически решения има вероятност да доведат до ускорено влошаване на околната среда и да окажат отрицателно въздействие върху широк кръг от права на човека, включително правото на живот, здраве, вода, култура и храна, както и правото на живот в здравословна среда. Кризата с COVID-19 изтъкна колко е важно да има безопасна, чиста и устойчива природна среда. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Тъй като понастоящем ЦУР трябва да бъдат изпълнени чрез Европейския зелен пакт, това по принцип следва да даде възможност за иницииране на дебат относно промяна на парадигмата към модел на многостранно управление за устойчиво развитие, основан в по-голяма степен на участието. Младите хора следва да бъдат част от този нов модел на управление и следва да могат да участват в процеса на вземане на решения на равнище ЕС по структуриран и официален начин, който не се ограничава с обикновени консултации и ad hoc срещи. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Младежките организации играят важна роля в този контекст, тъй като представляват интересите на милиони млади хора в Европа и в света чрез своите широки мрежи. Тяхното участие е решаващо, за да се гарантира, че младите хора не само присъстват в институциите, но и имат възможност да допринесат за процеса на вземане на решения по един съдържателен начин. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Младежките организации могат да играят множество други роли. Работата с младежи и неформалното учене имат положително въздействие върху устойчивото развитие, тъй като са насочени към изграждането на уверени в себе си млади хора, които активно допринасят за нашето общество. Младежките организации могат също така да спомогнат за засилване на гласа на младите хора с цел осигуряване на колективен тласък за устойчиво развитие на местно, национално, регионално и световна равнище и търсене на отговорност от правителствата и институциите за поетите от тях ангажименти. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Качествените механизми за участие и представителство на младежите създават възможност за партньорство между лицата, които определят политиката, младите хора и младежките организации с оглед на формулирането на решенията, които влияят върху живота на младите хора. Важно е да се възползваме от тази възможност, за да гарантираме също така стабилността и устойчивостта на нашите демокрации, за които участието на всички групи от обществото в процесите на вземане на решения представлява предварително условие. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Във всички аспекти на политиката трябва да се вземе предвид въздействието върху младите хора и перспективите пред тях, включително за бъдещите поколения. От инвестициите във връзка с изменението на климата до инициативата „от фермата до трапезата“ ролята на младежта е особено важна, когато се разглеждат социалните аспекти и политиките за адаптиране към бъдещите потребности. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Настоящото становище ще разгледа възможностите за установяване на диалог с младите хора по официален път на институционално равнище. То ще предостави необходимите елементи за изграждане на нов структуриран подход към участието на младите хора на равнище ЕС. На последно място, в становището ще бъдат отправени и препоръки към ЕИСК относно начините за по-ефективно интегриране на младите хора в неговите работни процеси, за да се даде възможност за изразяване на посланието им и по този начин посланието на ЕИСК да стане по-справедливо в междупоколенчески контекст. |
| --- | --- |

2.13

3.   Връзка между изменението на климата и необходимостта от участие на младежта

| 3.1 | Младите хора имат право да участват в процеса на вземане на решения по въпросите, които ги засягат. Правото на участие е залегнало в Програмата на ООН за устойчиво развитие до 2030 г., в която младежта се признава за „жизненоважен фактор за промяната“, както е посочено в Целите за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | През последните години никой друг проблем не е мобилизирал толкова много млади хора по целия свят, колкото изменението на климата. Младите хора на възраст от 15 до 24 години представляват 16 % от световното население, като техният брой ще достигне 1,3 милиарда до 2030 г. Решенията относно изменението на климата и други екологични проблеми, които политическите лидери вземат днес, ще засегнат бъдещите поколения. Този принцип е известен като равнопоставеност между поколенията. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Младите хора притежават енергията, креативността и мотивацията да се опълчат на настоящите неустойчиви модели. Социалната промяна, водена от младите хора, се простира отвъд поколенческите, културните и географските граници. Обвързани в по-малка степен с идеологически и институционални структури, младите хора демонстрират способност да мислят извън утвърдените рамки и да разработват иновативни решения за обществото като цяло. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Тъй като изменението на климата подрива основните жизнени потребности — подслон, храна и вода — то се счита за най-голямата глобална заплаха за здравето на човека на двадесет и първи век. Децата и младите хора са сред най-уязвимите, що се отнася до ефектите от изменението на климата, като оценките на Световната здравна организация са, че децата ще страдат от над 80 % от болестите, нараняванията и смъртните случаи, които се дължат на него. Децата също така са по-податливи на косвените последици от изменението на климата, като недостиг на храна, междугрупови конфликти, икономическо разселване и миграция. Пандемията от COVID-19 подчертава уязвимостта на децата, тъй като изложеността им на нея като зависима група е ясно установена. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Освен това психо-социалните ефекти на изменението на климата произтичат не само от прекия сблъсък с последиците от него, но и от опита и познанията на другите за заплахата, която то представлява за бъдещето. Има ясни доказателства за широко разпространени емоционални реакции на изменението на климата, дори в държавите с високи доходи, които все още не изпитват преките последици от него. Проучванията показват, че много млади хора изпитват страх, тъга, гняв и чувство на безсилие. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Освен това свързаната с климата криза предизвиква разпадане на нашите структури за икономическо и социално подпомагане. Младите хора трябва да се справят със сериозни икономически, социални, културни, политически и екологични проблеми, наследени от предишните поколения. Младите хора са непропорционално засегнати от икономическите кризи и последвалите ги мерки за строги икономии. Най-необлагодетелстваните сред младите хора изпитват несигурност и трайна бедност. Те са изправени пред допълнителни пречки, като например тежки условия на живот и пречки пред възможностите за работа поради своята социално-икономическа среда, сексуална ориентация, полова идентичност и изразяване на полова идентичност, етническа принадлежност или раса, миграционен статут, увреждане и/или друг статут. |
| --- | --- |

3.6

4.   Извличане на поуки от съществуващите структури и процеси

| 4.1 | През последните осемнадесет месеца станахме свидетели на стачките и надигането на гласа на децата и младежите от цял свят в искане на промяна. Някои от тях са вдъхновени от известни активисти на световно или национално равнище, други се вдъхновяват един от друг, трети не могат повече да търпят непрекъснатата подкрепа за общество, което преследва „растеж на всяка цена“ или използва публични средства за подкрепа на неустойчиви практики, например субсидиите за изкопаеми горива или други вредни субсидии. От началото на движението FridaysForFuture (Петъци за бъдещето), започнало през август 2018 г., 13 милиона души се присъединиха към климатичните стачки в 228 държави (4). |
| --- | --- |

4.1

Участие на младежта на национално равнище

| 4.2 | Оттогава някои държави от ЕС създадоха механизми за включване на мнението на представителите на младежта в разработването на политиките относно климата. Младежкият съвет по климата в Дания е независим, ръководен от младежи консултативен съвет към министъра за климата. Той събира мнения от младите хора от цялата страна и формулира конкретни предложения за политики до министъра. След това предложенията се включват в процесите на изготвяне на политиките, за да се предостави канал на младите хора да оказват пряко влияние върху разработването на политиките в областта на климата. Освен това в някои градове в Дания съществуват местни младежки съвети по климата. (5) |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Множество млади предприемачи обръщат внимание на екологичните и социалните аспекти на своята дейност още от самото начало. Стопанските практики, които имат за цел да намалят въздействието върху околната среда, следва да се подкрепят на национално равнище, например чрез освобождаване от данъци, и да се насърчават като положителни тенденции, мобилизиращи енергията на младите предприемачи за създаване на устойчиви бизнес модели. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Инициативи като зелените студентски парламенти в Унгария, които представят предложения по екологични въпроси на градските администрации, са важни, тъй като не само имат образователна функция, но и предоставят възможност на училищата да засилят връзките си с жителите на града, а също и между училищата и родителите. |
| --- | --- |

4.4

Участие на младежта на европейско равнище

| 4.5 | Диалогът по въпросите на младежта в ЕС е основан на участието процес в ЕС, който дава възможност на младите хора да установят връзка с вземащите решенията по дадена тема, като дават свои идеи и предложения по въпроси, свързани с политиката за младежта в ЕС. Той подпомага изпълнението на стратегията на ЕС за младежта за периода 2019-2027 г. и е организиран в 18-месечен работен цикъл. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Консултативният съвет по въпросите на младежта към Съвета на Европа е неправителственият партньор в структурата за съвместно управление, която определя стандартите и работните приоритети на сектора за младежта на Съвета на Европа и дава препоръки за бъдещите приоритети, програми и бюджети. Съставен е от 30 представители от младежки НПО и мрежи в Европа, а главната му задача е да консултира Комитета на министрите по всички въпроси, отнасящи се до младите хора. Той популяризира системата за съвместно управление в процесите на вземане на решения на всички равнища като добра практика за участието на младежта, демокрацията и приобщаването. |
| --- | --- |

4.6

Участие на младежта на равнище ООН

| 4.7 | На равнище ООН Основната група за децата и младежта (UN MGCY) е официалният, формален и самостоятелно организиран механизъм с мандат от Общото събрание на ООН, чрез който младите хора имат съдържателно участие в ООН. UN MGCY има работни и координационни структури, които отговарят за различните аспекти на неговата работа, както и няколко официални мандатни позиции. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Що се отнася до климата, YOUNGO е официалният представител на младежта към Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК). YOUNGO е съставена от организации и лица, които се определят като млади. Тя не е организация, а по-скоро унифициран открит официален механизъм за участие на групи и/или лица, които дават своя принос в процесите на РКООНИК често, официално, демократично и приобщаващо. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Необходимостта от засилено участие на младите хора беше призната през септември на младежката среща на върха по въпросите на климата в Ню Йорк на 21 септември. Тържественото обещание (Kwon-Gesh) в областта на климата, в което младите хора се призовават да търсят отговорност от своите правителства и лидери, беше подписано от над 50 държави след провеждането на срещата на върха. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Стратегията на ООН за младежта до 2030 г. има за цел да отговори на нуждите, да изгради представителство и да утвърди правата на младите хора, както и да гарантира ангажирането и участието им в изпълнението, прегледа и последващите действия по Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие, а също и в други свързани глобални програми и рамки. |
| --- | --- |

4.10

Извличане на поуки от други платформи

| 4.11 | Многостранната платформа на заинтересованите страни относно целите за устойчиво развитие, създадена от Комисията през 2017 г., в която ЕИСК взе активно участие, изигра важна роля, но са налице много възможности за подобряване от гледна точка на осигуряването на ресурси за нейната работа, честотата на заседанията, отговорността за определянето на дневния ред, възможностите за по-широк дебат, ангажирането на членовете и способстването на по-редовни, прозрачни и достъпни обществени консултации. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика (ECESP), управлявана съвместно от ЕИСК и Европейската комисия, осигурява пространство за много разнообразни групи от заинтересовани лица с цел обмяна на добри практики и идеи и създава ценни мрежи. Прехвърлянето на отговорността за платформата на заинтересованите страни е основната разлика с Многостранната платформа на заинтересованите страни относно целите за устойчиво развитие и е добра практика, която трябва да бъде следвана при създаването на други механизми за структурирано участие. |
| --- | --- |

4.12

5.   Визия за съдържателно участие на младежта

Принципи

| 5.1 | Ясно е, че младежките организации не искат да създават нови механизми за участие за процеси, които те на първо място не считат за съдържателни. Кризата в областта на климата има по-дълбоки корени и да се предложат решения за нея, означава да се зададат фундаментални въпроси относно това в какво общество искаме да живеем в бъдеще и каква визия за икономиката искаме да създадем, за да поддържаме обществото си неутрално по отношение на климата. „Ако целта е да се промени основополагащата система, а не климата, може да е необходимо да се направи повече от това просто да се образоват младите хора относно изменението на климата и да се насърчи младежката активност. Вместо това може би е време да се признаят множеството аспекти, форми, видове и изрази на младежкото несъгласие.“ (6) Следователно хоризонталните въпроси, които са тясно свързани с ефективната политика в областта на климата, като например паричните въпроси, също следва да улесняват участието на младите хора. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | За да бъде участието съдържателно, младите хора следва да бъдат включени на всички етапи от целия институционален процес: подготвителни фази, изпълнение, последващи действия и оценка на инициативите и процесите на разработване на политиките. Много канали за консултация вече са установили определена рамка и водят до нарушаване на съотношението на силите. Важно е младите хора да носят отговорност за собственото си участие и да могат да създават дневния ред съвместно с институционалните заинтересовани страни. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Като отправна точка би било полезно да се установят пречките пред участието на младите хора, които могат да бъдат юридически или административни по своя характер или да се дължат на липсата на осведоменост или на липсата на достъп до информация относно механизмите за участие и представителство на младежта. Следва да се обърне внимание и на социалните, икономическите и културните пречки, които възпрепятстват участието на младите хора. Ролята на неформалните социални и културни разговори и обмен на информация не следва да се подценява, например в рамките на партньорски групи или в семейната среда. Следва ясно да се разбере, че участието е в интерес на всички. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | От само себе си се разбира, че са необходими ресурси, за да се осигури подкрепа за изграждането на необходимите знания и умения и да се гарантират равни възможности за съдържателно участие, а също и за младите хора, които участват в механизмите за участие и представителство на младежта. Правителствата и съответните институции следва да осигурят достатъчни, структурни, надеждни и устойчиви ресурси и необходимата политическа подкрепа, за да могат младежките организации да участват в механизмите за участие и представителство на младежта. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Младежкото движение в областта на климата и неговите активисти имат право да изразят мнението си в процесите на вземане на решения, които ще окажат въздействие върху техния живот. Това е и ясно изразен компонент на междупоколенческия аспект на справедливостта в областта на климата. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | ЕС трябва да продължи да изпълнява водеща роля в иновативния диалог със заинтересованите страни. Като институционален дом на гражданското общество ЕИСК е естествен проводник и партньор за осъществяването на структурирано участие. |
| --- | --- |

5.6

Конкретно предложение

| 5.7 | На европейско равнище ЕИСК многократно е заявявал (7), че е необходимо структурирано приобщаване на гражданското общество и би трябвало да се предостави ясен мандат за участието на гражданското общество в разработването, изпълнението и мониторинга на политиките и стратегиите за постигане на неутралност по отношение на климата. В момента ЕС има възможност да създаде механизми за участие чрез европейски пакт за климата. Механизмът за участие на младежта по въпросите на климата и устойчивостта следва да бъде неразделна част от този пакт, подпомаган от младежките организации. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Вземащите решения в ЕС следва да създадат пространство за редовен и съдържателен диалог с младите хора относно предложенията за политики и стратегиите в областта на климата и устойчивостта. Кръглите маси на младежта относно климата и устойчивостта, подкрепяни от първия изпълнителен заместник-председател на Европейската комисия, следва да се провеждат два пъти годишно в Брюксел. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Тези кръгли маси на младежта относно климата и устойчивостта следва да бъдат организирани от ЕИСК в сътрудничество с Европейската комисия и Европейския парламент. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Приносът на младите хора за кръглите маси следва да се събира и да се изпраща официално до ЕП и ЕК, като двете институции следва да предоставят писмен отговор, в който да се посочва кои предложения могат/не могат да бъдат изпълнени и защо. Кръглите маси не трябва да се превръщат в „говорилни“, а по-скоро да демонстрират смислено участие и отговори от страна на вземащите решения за политиките. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Би било възможно да бъдат поканени и съответните председателства в допълнение към срещите с Европейската комисия и Европейския парламент. Това ще гарантира, че младите хора могат да започнат диалог със Съвета на ЕС. Датите на провеждане на кръглите маси могат да бъдат определени така, че да съответстват на ротацията на председателствата, за да могат младите хора да оказват реално въздействие върху дневния ред на председателствата. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | За да се създаде канал за комуникация с младите хора, посредниците за кръглите маси на младежта относно климата и устойчивостта следва да създадат и управляват „Списък с адреси за кореспонденция за диалог с младежта по въпросите на климата и устойчивостта“, като използват примера на организацията на представителите на младежта към ООН. Списъкът с адреси за кореспонденция ще бъде отворен за всички млади заинтересовани страни в областта на климата и ще подпомогне добрата комуникация и споделянето на информация вътре в самата група и между нея и институциите. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | Вземащите решенията в ЕС следва да гарантират качествено участие на младежките организации в разработването, изпълнението и проследяването на различните механизми за структурирано участие на младежта в процеса на вземане на решения в ЕС относно климата и устойчивостта. Това ще спомогне за установяването на участие, което насърчава творчеството и идеите на младите хора, като същевременно гарантира превръщането на тези идеи в политики. |
| --- | --- |

5.13

6.   Практическо изпълнение на визията от всички институции на ЕС

Институции на ЕС

| 6.1 | В ежегодните конференции за климата участват десетки специални младежки делегати от цял свят, за да дадат препоръки, да отправят призив към делегатите, да проследят напредъка, да организират и присъстват на допълнителни мероприятия и да изграждат мрежите си. Включването на младежки делегат към делегацията на ЕС по въпросите на климата за заседанията на РКООНИК ще покаже, че институциите на ЕС са сериозни в своите намерения да се ангажират с младите хора по един съдържателен начин. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Конвенцията от Орхус, по която Европейският съюз е страна, следва да се прилага изцяло, като предоставя възможности на младите хора и младежките организации и подкрепя техния достъп до правосъдие пред Съда на ЕС с оглед запазване на правото им да получават информация за околната среда от публичните органи или правото да участват в процеса на вземане на решения за околната среда (8). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Младите хора и младежките организации следва да участват в продължаващите действия на ЕС в отговор на кризата с COVID-19 и в работата за фундаментална промяна в нашите социални, икономически и политически системи, в чиято основа следва да стоят принципите за устойчиво развитие. Пакетът от над 500 милиарда евро в отговор на кризата, обявен през април 2020 г., трябва да гарантира, че тези принципи ще бъдат в основата на неговото използване. Това е възможност, която се явява веднъж на поколение, да преодолеем системните неравенства и да се откажем от неустойчивите практики. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Важно е младежките организации да се възползват от действията за изграждане на капацитет, които да им помогнат да се ориентират в регулаторната и административната среда. Осигуряването на изграждане на капацитет, политическа и финансова подкрепа, както и улесняването на създаването на мрежи и връзки, ще предостави възможности на младите хора и ще подпомогне участието им в процесите на вземане на решения. |
| --- | --- |

6.4

ЕИСК

| 6.5 | ЕИСК следва да дава личен пример, като включи младежкия делегат на ЕС в своята делегация за конференцията на страните по РКООНИК, която има статут на наблюдател в рамките на делегацията на ЕС. Този младежки делегат ще бъде включен в двустранните срещи и допълнителните мероприятия на ЕИСК. На тях процесът и резултатите биха могли да се обсъждат с младежки организации и мрежи, включително мрежата на кръглата маса на младежта относно климата и устойчивостта. Те ще ползват подкрепа от секретариата, осигурявана от ЕИСК за тези мисии. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | ЕИСК би могъл да се ангажира да работи с младежки представител по всяко становище на ЕИСК относно климата и устойчивостта. Това лице ще предоставя на докладчика информация за мнението на младите хора и ще бъде поканено да представи информацията си на изслушване, заседание на проучвателната група или заседание на секцията, според случая. Представителят на младежта може да бъде избран от докладчика на ЕИСК въз основа на препоръка от посредниците за диалога с младежта по въпросите на климата и устойчивостта. Тази роля може да бъде описана като неофициална договореност за докладчик в сянка. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | ЕИСК вече започна да предоставя възможности на младежките представители да се изказват редовно на публични събития, които са съсредоточени върху климата и устойчивостта. През следващия мандат тази практика следва да обхване всички публични събития, които засягат въпроси, ориентирани към бъдещето, и които ще имат полза от приноса на младежта. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Европейската младежка среща на върха по въпросите на климата, организирана съвместно от ЕИСК и Европейския парламент, може да се превърне в ежегодно събитие за младите хора. Това събитие може да спомогне за засилване на застъпничеството на младите хора, да допринесе за изграждането на капацитет и предоставянето на възможности на младите хора и да изгради връзки между институциите на ЕС, което би било от решаващо значение за съдържателното, структурирано и трайно участие на младите хора в процеса на вземане на решения в ЕС. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | ЕИСК призовава Европейският парламент да установи и официален процес на консултации с представители на младежта, когато изготвя позициите си по предложенията за политики, свързани с климата и устойчивостта. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | ЕИСК може да адаптира членството в комитета към бъдещите потребности, за да осигури достатъчно представителство на младежките организации в ЕИСК, както и да гарантира споделянето на опита и знанията с младежките клонове на членуващите организации. Много организации, които членуват в ЕИСК, имат младежки подразделения — все повече членове трябва да бъдат активно насърчавани да работят с потенциалните бъдещи членове от тези секции на своите организации. ЕИСК продължава да използва отличната проява „Твоята Европа, твоето мнение!“, за да се гарантира ангажираността на младите хора, и въпреки че тази година проявата беше отложена поради COVID-19, тя ще продължи през следващата година с акцент върху климата и устойчивостта. |
| --- | --- |

6.10

7.   Възприемане на положителна визия за бъдещето

| 7.1 | Трябва да изминат още много години, преди повечето европейци да усетят най-лошите последици от свързаната с климата криза. Пандемията от COVID-19 ни дава практически пример какво може да се случи, когато не се обръща внимание на учените и специалистите. Тя също така показа, че създаването на политика въз основа на точната наука може да бъде ефективно при справянето с дадена криза. Този опит трябва да бъде приложен към свързаната с климата криза: все още разполагаме с време да предотвратим някои от най-лошите последици и да се подготвим за останалите. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Действията в областта на климата и ангажиментите за устойчивост трябва да заемат централно място в политиката при разработването и изпълнението на възстановяването от икономическото въздействие на пандемията. Програмата на ООН до 2030 г. и Парижкото споразумение формират гръбнака на международното многостранно сътрудничество за справянето с тези проблеми, а Европейският зелен пакт трябва да бъде засилен, за да се постигне устойчиво неутрално по отношение на въглеродните емисии бъдещо общество, което ще изпълни ангажиментите между поколенията. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Младежкото движение показа голяма адаптивност по време на изолацията вследствие на пандемията. Тяхното послание намери израз чрез онлайн мобилизация и иновативни начини за разпространение, като бяха използвани всички форми на комуникация от запитвания по политиката до хумор. Този иновативен и амбициозен подход към планирането на нашето бъдеще трябва да бъде признат и приобщен. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Докато изпитваме иначе ужасното въздействие на COVID-19 зърнахме положителна картина на бъдещето. Беше признато жизненоважното значение на най-ниско платените работници в икономиката ни. Работната ни сила се оказа по-гъвкава, отколкото някой си е представял. Стана ясно, че връзката със семейството и непосредствените ни общности е изключително удовлетворяваща и ценна. Бяха оценени ползите за здравето и благосъстоянието от достъпа до природата. Сега имаме възможност да гарантираме съобразяването с извлечените положителни поуки и тяхното прилагане като съществени елементи на новата нормалност. |
| --- | --- |

7.4

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Цели на ООН за устойчиво развитие.

1

(2)  Европейска комисия: „Часът на Европа: възстановяване и подготовка за следващото поколение“, COM(2020) 456 final и придружаващ документ „Бюджетът на ЕС осигурява ресурс за плана за възстановяването на Европа“.

2

(3)  https://news.un.org/en/story/2020/04/1061772.

3

(4)  Източник: Fridays for future (Петъци за бъдещето): статистика за стачките.

4

(5)  Източник: ООН Младежки съвет за климата.

5

(6)  Източник: Екология и общество: Проучване на младежката активност във връзка с изменението на климата: предано, дисруптивно и опасно несъгласие.

6

(7)  Отн: Становище на ЕИСК относно „Насърчаване на действията в областта на климата от страна на недържавните участници: Рамка на ЕС за насърчаване на повече и по-ефективни действия“ (ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 35) и текущото становище на ЕИСК относно „Европейски пакт за климата“ (ОВ C 364, 28.10.2020 г., стp. 67).

7

(8)  Становище на ЕИСК относно „Достъп до правосъдие на национално равнище във връзка с мерките за изпълнение на правото на ЕС в областта на околната среда“ (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 65).

8

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/51

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Към стратегия на ЕС за устойчиво потребление“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 429/08)

| Докладчик: | Peter SCHMIDT |
| --- | --- |

Докладчик:

Peter SCHMIDT

| Решение на пленарната асамблея | 20.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 8.7.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 212/2/5 |

Решение на пленарната асамблея

20.2.2020 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

8.7.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

212/2/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Пандемията от COVID-19 разкри уязвимостта на веригите на доставки. Възстановяването на икономиката след кризата ще бъде възможност за преосмисляне на нашето общество и за разработване на нов модел на просперитет. Вече не е избор, а необходимост приоритетите да се прехвърлят към по-устойчиви модели на производство, разпространение и потребление и да се направят всички участници във веригите на доставки по-устойчиви към кризи. Устойчивостта на земеделските стопани, които отглеждат храната ни, или на работниците, които произвеждат дрехите ни, е също толкова важна колкото устойчивостта на дружествата вносители, на производителите, на търговците на едро, на МСП или на веригите за продажби на дребно в Европа. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ЕИСК призовава за цялостна стратегия на ЕС за устойчиво потребление. Най-устойчивият избор следва да е най-лесният избор за гражданите. Това изисква системна промяна на начина, по който произвеждаме и потребяваме. По-специално, трябва да се подчертае по-ясно отговорността на производителите (1) да се справят с неустойчивото потребление. Тъй като пазарите няма да доведат автоматично до устойчиви резултати, е необходима стратегия, за да се създаде регулаторен контекст и стратегическа насоченост както за частния сектор (включително чрез кръгови и устойчиви бизнес модели), така и за публичните органи (напр. чрез обществените поръчки). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Социалното измерение трябва да бъде включено изцяло в стратегията заедно с икономическото и екологичното измерение, за да бъде постигната така необходимата съгласуваност на политиките за устойчиво развитие. Прекалено дълго ЕС се беше съсредоточил върху основани на пазара решения и пренебрегваше измерението, свързано с гражданите и работниците. Като критерии за устойчивост следва да бъдат включени подобряването на условията на труд, минималните заплати, инвестициите в обществени услуги, приобщаващото управление, справедливото данъчно облагане и т.н. Това би допринесло за превръщане на системите ни на производство и потребление в по-справедливи и по-устойчиви в дългосрочен план. То би допринесло също така за изпълнението на Програмата но ООН за 2030 г. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Една стратегия на ЕС за устойчиво потребление следва да обръща специално внимание на въздействието върху уязвимите части от населението и върху домакинствата с ниски доходи, които бяха и ще продължават да бъдат особено засегнати от настоящата криза, като същевременно се обръща внимание и на въздействието върху уязвимите участници във веригите на доставки, включително земеделските стопани и работниците. Устойчивите продукти и услуги следва да се бъдат физически и финансово достъпни за всички. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | В краткосрочен и средносрочен план всички свързани с това инструменти на политиките (напр. обществени поръчки, етикетиране, данъчно облагане и т.н.) следва да се координират по-добре и да се насочат към тази визия. Необходимо е да се прилага хармонизиран в по-голяма степен подход, за да се преодолеят настоящата фрагментация на политиките на ЕС и тясноведомственият подход. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | В контекста на възстановяването след пандемията от COVID-19 ЕИСК приканва Комисията, Парламента и държавите членки да си сътрудничат тясно с него относно разработването на една основна и координирана програма от интегрирани политики, която ще помогне на Европа за „повторно по-добро изграждане“ и за създаване на условията за цялостна стратегия на ЕС за устойчиво потребление. ЕИСК препоръчва да се изпълнят следните конкретни действия:






  — | да се въведат продуктови норми и забрани, които насърчават устойчивост, т.е. които насърчават дълготрайността и устойчивостта на продуктите |
| --- | --- | --- |

1.6

—

да се въведат продуктови норми и забрани, които насърчават устойчивост, т.е. които насърчават дълготрайността и устойчивостта на продуктите

| — | да се забранят нелоялните търговски практики (НТП) |
| --- | --- |

—

да се забранят нелоялните търговски практики (НТП)

| — | да се подобрят правилата за конкуренцията за колективни инициативи, които насърчават устойчивостта във веригите на доставки |
| --- | --- |

—

да се подобрят правилата за конкуренцията за колективни инициативи, които насърчават устойчивостта във веригите на доставки

| — | да се направят задължителни за изпълнение социалните и екологичните клаузи в търговските споразумения |
| --- | --- |

—

да се направят задължителни за изпълнение социалните и екологичните клаузи в търговските споразумения

| — | да се подобри корпоративната отчетност и да се повиши осведомеността на дружествата по екологични (напр. EMAS) и социални аспекти |
| --- | --- |

—

да се подобри корпоративната отчетност и да се повиши осведомеността на дружествата по екологични (напр. EMAS) и социални аспекти

| — | да се въведе прехвърляне на данъчното облагане от труда към използването на ресурсите |
| --- | --- |

—

да се въведе прехвърляне на данъчното облагане от труда към използването на ресурсите

| — | да се насърчават справедливи и екологосъобразни обществени поръчки с минимални задължителни критерии |
| --- | --- |

—

да се насърчават справедливи и екологосъобразни обществени поръчки с минимални задължителни критерии

| — | да се подобри прозрачността посредством въвеждането на правила за етикетиране във връзка с произхода, устойчивостта и социалното измерение |
| --- | --- |

—

да се подобри прозрачността посредством въвеждането на правила за етикетиране във връзка с произхода, устойчивостта и социалното измерение

| — | да се насърчават инициативи „отдолу нагоре“ и пилотни интервенции |
| --- | --- |

—

да се насърчават инициативи „отдолу нагоре“ и пилотни интервенции

| — | да се обърне внимание на рекламата и маркетинга |
| --- | --- |

—

да се обърне внимание на рекламата и маркетинга

| — | да се насърчава образованието по устойчиво потребление. |
| --- | --- |

—

да се насърчава образованието по устойчиво потребление.

2.   Въведение

| 2.1 | Пандемията от COVID-19 разкри уязвимостта на веригите на доставки и необходимостта от спешна и системна трансформация. Недостатъчните инвестиции в секторите на здравеопазването и грижите, прекомерното разчитане на глобални вериги на доставки и икономически системи, зависими от линейни процеси на производство и потребление, несъвместими с ограниченията на планетата, изложиха на риск способността на правителствата да предприемат бързи и решителни действия за защита на общественото здраве. Вече не е въпрос на избор, а на необходимост приоритетите да се прехвърлят към по-устойчиви модели на производство, разпространение и потребление и да се засили устойчивостта към кризи на всички участници във веригите на доставки (2). Пандемията изведе в центъра на медийния и политическия дебат социалната закрила, обществените услуги, нискоквалифицираните работници, здравословните и безопасни условия на труд, както и условията на труд. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ЕС се е ангажирал изцяло с Програмата на ООН до 2030 г. и нейните 17 цели за устойчиво развитие (ЦУР). Изпълнението на ЦУР 12 относно устойчивото потребление и производство продължава да е предизвикателство в Европа (3), докато същевременно е от основно значение за изпълнението на Програмата до 2030 г. като цяло. На практика начините, по които хората потребяват днес — големи количества с високи темпове по линейна траектория и със значително разхищаване (вземи — направи — изхвърли) — не са устойчиви. Освен това гражданите се разглеждат предимно като индивидуални потребители, което натовари хората с бремето на отговорността за техния избор, без да им се предоставят физически и финансово достъпни алтернативи. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ЕИСК вече призова ЕС да предложи нова визия за благоденствието на хората и планетата, основана на принципите на устойчивост на околната среда, правото на достоен живот и защитата на социалните ценности (4). Системният подход на ЕС към устойчивото потребление е един от основните елементи на стратегическата визия на ЕИСК за устойчива икономика на благосъстоянието, при която никой не бива да бъде пренебрегнат. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Налице е сериозен политически импулс за ЕС да предприеме решителни действия за постигането на тази визия. Европейският зелен — и социален — пакт има огромен потенциал за възстановяване на икономиката след кризата с COVID-19 на една по-устойчива основа, за принос към създаването на нов модел на просперитет и гарантиране на справедлив преход (5). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | По-специално в новия план за действие за кръговата икономика (ПДКИ) е включено конкретно действие относно предоставяне на повече възможности на потребителите за прехода към зелена икономика и няколко инициативи, чрез които би могло да се подчертае отговорността на регулаторните органи и на предприятията. ПДКИ следва да разшири обхвата на новия търговски механизъм за потребителите от 2018 г., в който акцентът беше поставен главно върху защитата и правоприлагането вместо върху предоставянето на повече възможности. Още по-важно е изпълнението на стратегията „От фермата до трапезата“ и на стратегията за биологичното разнообразие, тъй като кризата с COVID-19 налага повече от всякога да се повиши издържливостта и устойчивостта на продоволствената система на ЕС и на световната такава. Предстоящата Осма програма за действие за околната среда следва да бъде една възможност за по-решително обръщане на внимание на устойчивото потребление. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Настоящото становище ще допринесе за размисъла върху възстановяването след кризата с COVID-19 чрез предоставяне на конкретни препоръки за цялостна стратегия на ЕС за устойчиво потребление като част от Европейския зелен пакт и като допълнение към новия ПДКИ. |
| --- | --- |

2.6

3.   Предизвикателства — анализ на настоящото положение

| 3.1 | Европа все още далеч не живее според ограниченията на планетата. В различни проучвания, прилагащи различни методологии за оценка на моделите на потребление в ЕС, се достига все до това заключение (6), включително в неотдавнашен доклад на Европейската агенция за околна среда (ЕАОС) и Швейцарската федерална служба за околната среда (FOEN) (7). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Потреблението на продукти и услуги е пряк и непряк фактор за създаването на натиск, като например промени в земеползването, отделяне на емисии и изпускане на токсични химикали в околната среда, които от своя страна водят до редица екологични въздействия, включително изменение на климата, изчерпване и замърсяване на питейната вода и загуба на биологично разнообразие. В Европа този „екологичен отпечатък“ на потреблението е висок — на практика той е един от най-високите в света. Данните показват, че ще са ни нужни почти три планети като нашата, за да се поддържа световната икономика, ако всеки на планетата консумира като средния европеец (8), (9). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | За да поддържа високите си равнища на потребление, Европа е зависима от ресурси, които се извличат другаде. В резултат на това Европа прехвърля много от въздействията си върху околната среда в други части на света (10). Като цяло този модел вече не е съвместим с едно безопасно и устойчиво бъдеще (11). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Макар че изнасянето на екологичния отпечатък на ЕС чрез търговията не може да се счита за устойчиво, трябва да се признае също така, че търговията със Съюза играе важна роля в социално-икономическото развитие на много държави, особено на най-слабо развитите. На практика ЕС активно насърчава търговията като инструмент за стимулиране на устойчивостта в световен мащаб и в рамките на държавите търговски партньори. Ето защо принципите на справедливост, кръговост и по-устойчиво потребление трябва внимателно да бъдат приведени в съответствие с търговията, като се създават възможности както за ЕС, така и за неговите търговски партньори (12). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Настоящите европейски модели на потребление повдигат също и редица въпроси относно социалната справедливост. Макар части от Европа да имат едни от най-големите материални отпечатъци в света (13), други региони в Европа не могат да си позволят стандарт на живот, който обикновено се счита за приемлив. Равнището на материални лишения се различава силно в ЕС, както и равнището на икономически натиск (14). Поради това потреблението е тясно свързано с политическите програми, например относно храненото, бедността и неравенството (15). По-устойчивото потребление в Европа като цяло може да доведе до увеличаване на използването на ресурсите за някои и до намаляване на използването им от други — общо по-добър баланс на достъпа до ресурси и засилена справедливост по отношение на ресурсите (16). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Неустойчивото потребление е резултат от сложно взаимодействие между набор от различни фактори. Преобладаващият бизнес модел е линеен, като растежът на повечето предприятия все още се основава на това повече хора да купуват повече продукти. Ефективният жизнен цикъл на много потребителски продукти намалява (17), докато ремонтът им става (често умишлено) все по-труден (18). Алтернативи на линейния икономически модел „вземи — направи — изхвърли“, като например основани на кръговост на материалите, обслужване или споделяне, биха могли да допринесат за намаляване на цялостното материално потребление, но остават в периферията и често не могат да се конкурират с линейните решения при настоящите условия (19). На практика вторичните (повторно използвани/произведени/рециклирани) продукти се продават в допълнение към първичните (нови) продукти, което води до въздействия върху околната среда както от първичното, така и от вторичното производство (20). Насърчаването на кръговост, без да се насърчават по-широки системни промени в производството (по-специално проектирането на продуктите), потреблението и предотвратяването на образуването на отпадъци, следователно би означавало да се обръща внимание само на част от проблема. Потребителите би трябвало да могат да се възползват от „правото на поправка“. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Цената е един от най-важните определящи фактори и двигатели на търсенето (21) и докато цената на продуктите и услугите не отразява по-точно тяхната истинска себестойност, няма да бъде възможна цялостна промяна към модели на устойчиво потребление. Икономическите разходи за екологичните и социалните външни фактори на производството и потреблението понастоящем обикновено са за сметка на данъкоплатците и бъдещите поколения, а не на предприятията, които пускат на пазара въпросните продукти и услуги. Продуктите и услугите, които предлагат алтернативни решения с по-слабо въздействие, все още често са по-скъпи и по-трудни за намиране, въпреки доказаните въздействия на по-малко негативни външни фактори от по-устойчиви варианти на потребление, като например биологични продукти и продукти на справедливата търговия (22). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Междувременно, откакто икономистът Pigou въвежда термина „външни“ разходи (23), все по-голямо внимание се обръща на методи за осчетоводяване на реалните разходи и се правят все повече проучвания в тази област. През 2008 г. ЕК публикува стратегия за прилагане на интернализация на външните разходи (24), в която данъчното облагане, пътните такси (или потребителска такса) и в някои случаи търговията с емисии на вредни газове се установяват като основните икономически инструменти, чрез които се постига интернализацията на външните разходи. Дългосрочната тенденция в Европа обаче е, че приходите от „екологични“ данъци като дял от общите данъчни приходи намаляват (25). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Друго предизвикателство е свързано с преобладаващото понастоящем тълкуване на законодателството в областта на конкуренцията, което възприема много тясна концепция за благосъстоянието на потребителите, в която приоритет се дава на ниските цени на предлаганите на потребителите продукти пред тяхната устойчивост и начин на производство. През 2013 г. нидерландският орган за защита на конкуренцията (ACM) постановява по дело във връзка с енергийно споразумение, че многостранно енергийно споразумение за устойчив растеж между работодатели, профсъюзи, екологични организации и други за спестяване на енергия, стимулиране на енергията от възобновяеми източници и създаване на работни места не е в съответствие с изискванията на законодателството в областта на конкуренцията. През 2014 г. по делото „Пилето на бъдещето“ ACM констатира, че многостранно споразумение за подобряване на хуманното отношение към пилетата, като се използват по-малко антибиотици и се осигурява повече пространство, както и допълнителни екологични мерки, ограничава конкуренцията. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Насоките на Комисията относно член 101, параграф 3 гласят, че целта на член 101 е да се защитава конкуренцията „като средство за подобряване благосъстоянието на потребителя и за гарантиране ефективното разпределяне на средствата“, без да се посочва дали или по какъв начин могат да се вземат предвид неикономически съображения. Много оператори биха искали да ускорят своите проекти за устойчивост, но инвестициите са прекалено големи, за да ги поемат сами. Насоките относно законодателството в областта на конкуренцията следва да предоставят по-голяма яснота на операторите как да участват в сътрудничество във връзка с устойчивостта. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | В неотдавнашно проучване на фондация „Справедлива търговия“ се представят доказателства, че „неясна правна уредба по отношение на възможно сътрудничество във връзка с ниските цени франко земеделското стопанство ограничава напредъка към съвместна работа за осигуряване по веригите на доставки на достойни заплати и доходи“. В доклада се отбелязва, че „за напредъка много биха помогнали допълнителни пояснения от органите за защита на конкуренцията за това как би било оценено съгласно законодателството в областта на конкуренцията едно предконкурентно сътрудничество по въпроса за ниските цени франко земеделското стопанство“ (26). |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Настоящата разпокъсаност на политиките на ЕС е пречка пред един съгласуван подход към устойчивото потребление, напр. по отношение на прилагането на Директивата за обществените поръчки от 2014 г. (27) няколко генерални дирекции на Комисията работят отделно за предоставянето на насоки на възлагащите органи („Купувайте, като се съобразявате с околната среда!“ наръчник на ГД „Околна среда“ (28), „Да купуваме социално!“ от ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ (29) — в процес на актуализиране), като същевременно има и отделно „Ръководство за процедурите за възлагане на обществени поръчки за иновации“ на ЕК (30). Това може да бъде много объркващо за възлагащите органи в ЕС, които желаят за възприемат интегриран подход към обществените поръчки, както е посочено в ЦУР 12.3. |
| --- | --- |

3.12

4.   Визия — към цялостна стратегия на ЕС за устойчиво потребление

| 4.1 | Политики, насочени към устойчивостта на производствените процеси (например екопроектиране), продуктите и услугите и работата с материали, които се превръщат в отпадъци, отдавна са крайъгълен камък на политиката на ЕС и е налице една сравнително добре установена рамка на политики. Този подход обаче вече не е достатъчен за постигането на мащаба на промяна, необходим в рамките на наличното време — трябва да се обърне по-голямо внимание на ролята на потреблението в стремежа към устойчиво развитие. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Досега политиките на равнището на ЕС, насочени към потреблението, акцентираха върху ролята на гражданите като потребители и върху използването на основани на информацията инструменти на политиката в опит да се повлияе на поведението на потребителите. Основни примери включват екомаркировка на продуктите, кампании за повишаване на осведомеността и доброволни критерии за екологосъобразни обществени поръчки. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Тези инструменти на политиката имаха ограничен ефект върху неустойчивото потребление. И действително има малко доказателства, които да предполагат, че по-добрата информация относно екологосъобразността на продуктите, като например екомаркировки, води до реални промени в потребителското поведение, а още по-малко в нужния мащаб. Това се дължи на различни вторични ефекти, подсъзнателни практики и навици (31). Изборът ни като потребители (домакинства, частен или публичен сектор) продължава в голяма степен да се определя от цената и удобството (32). Важно е да се подчертае обаче, че отговорността за този избор в съществуващата система не е на потребителите, а по-скоро на производителите (33). Капиталистическата логика и неравновесието на силите във веригата на доставки са тези, които водят до „надпревара за достигане на най-ниски равнища“, давайки приоритет на цената пред устойчивостта. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Проблематично е също така да се търси отговорност от гражданите за постигането на по-устойчиво потребление, докато не са ясни истинските разходи за повечето продукти и услуги, а пазарните и обществените лостове продължават да са насочени към насърчаване на по-голямо материално потребление. Отговорността на частния и публичния сектор за преодоляване на неустойчивото потребление трябва да бъде призната по-добре и да се приемат инструменти, за да се гарантира — по балансиран и прозрачен начин — че по-здравословният, по-устойчив и по-безопасен избор е по-лесният и по-достъпен финансово избор за гражданите. ЕК би трябвало да продължи да подкрепя водени от гражданското общество паневропейски кампании за устойчиво потребление, като не се съсредоточава само върху индивидуалните решения на потребителите. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Част от причините за характера на политиката на равнището на ЕС до момента е балансът на политическите отговорности между ЕС и неговите държави членки. Инструментите на политиката, които могат да бъдат използвани за регулиране на търсенето, като например данъците, до голяма степен са от компетенциите на държавите членки. Въпреки това ЕС има централна роля в гарантирането, че Европа живее в рамките на ограниченията на планетата, и разполага с редица средства, чрез които да предприема действия във връзка с неустойчивото потребление. Някои държави членки биха могли да се възползват и от допълнителни насоки (инструментариум) на ЕС. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Макар и важни, подходите, разглеждащи само един аспект, например справедливостта или кръговостта, не са достатъчни за постигането на устойчивост. Освен това съществува риск, че ако политически отговори на неустойчивото потребление се разработват поотделно един от друг, може да създаде непредвидени проблеми надолу по веригата. Необходим е съгласуван и координиран подход, който да отразява сложността на разглеждания въпрос и да използва последователен принос от различни области на политиката — от научни изследвания, иновации, секторни и индустриални политики до образование, благосъстояние, търговия и заетост (34). Важно е една стратегия на ЕС да допълва, а не да излага на риск, амбициозни законодателни намеси, когато такива са необходими. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Една стратегия за устойчиво потребление на равнището на ЕС следва да осигурява амбициозна рамка за държавите членки и за частния сектор, обхващаща както потреблението на домакинствата, така и потреблението в публичния сектор. Пазарите няма автоматично да постигнат устойчиви резултати. Необходима е стратегия, за да се създаде регулаторен контекст и стратегическа насока, които да допринасят за водещи инициативи както за продуктите, така и за услугите (тъй като икономиката на услугите не е задължително устойчива). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Една стратегия на ЕС ще отрази също и исканията на европейските потребители Съюзът да осигури структурни промени и създаването на нови инфраструктури, за да се позволи на потребителите да възприемат по-устойчив начин на живот (35). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Включването на ролята на потреблението на равнището на ЕС може да спомогне и за избягване на вторичните и други непредвидени ефекти на преразгледана и/или нова политика и да подкрепи една по-дългосрочна културна промяна на това как гледаме на понятието „достатъчност“ и ролята на потреблението в постигането на целите на Програмата до 2030 г. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Една стратегия на ЕС за устойчиво потребление следва да включва цели за абсолютно намаляване на материалния отпечатък на европейското потребление. Цели на равнището на ЕС могат да предоставят насока, импулс и съгласуваност както за други равнища на управление, така и за иноватори от частния и публичния сектор, за да се помогне за постигане на икономиката на благосъстоянието (36). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Освен това аспектът на справедливост при използването на ресурсите е от решаващо значение и дълго време беше пренебрегван в политиката на ЕС (37). Стратегията за устойчиво потребление трябва да бъде ориентирана към хората, насочена към това устойчивият избор да стане физически и финансово достъпен и привлекателен за всички потребители. В стратегията следва да се обърне специално внимание на въздействието върху уязвимите групи от населението и върху домакинствата с ниски доходи. Съответно внимание следва да се обърне и на социалните групи, които харчат много. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Работниците и земеделските стопани имат ключова роля в насърчаването на устойчивото потребление, тъй като те са както потребители в края на веригата, така и производители в началото на веригата на доставки. Ето защо е от съществено значение политиките за устойчиво потребление да включват балансиран подход към споделяне на стойност във и между веригите за създаване на стойност, например чрез насърчаване на достойни заплати за работниците и достойни доходи за земеделските стопани както в ЕС, така и в южното полукълбо, а не само чрез стремеж към постигане на ниски цени за потребителите в краткосрочен план. Работниците, профсъюзите, групите на земеделските стопани и организациите на гражданското общество могат също така да играят ключова роля и в наблюдението на спазването на стандартите за устойчивост и права на човека в световните вериги за създаване на стойност. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Търговията на дребно може да играе важна роля и за насърчаването на устойчиво потребление, като стимулира потребителите към по-здравословен и по-устойчив избор. В рамките на този сектор заслужава да се отбележи специално бизнес модела на кооперацията от потребители заради неговата специфична предприемаческа форма, която поставя фигурата на потребителя член в центъра на своята бизнес и демократична управленска структура. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Една стратегия на ЕС следва да включва инициативи за гарантиране на прозрачни и надеждни информационни потоци за подпомагане на устойчиво потребление, като се използват възможностите, създадени от нови и нововъзникващи цифрови решения. Това би могло да подпомогне и предприятията, които желаят да въвеждат иновации, но понастоящем не разполагат с показатели и данни, които да позволяват надеждна оценка на екологичните и социалните въздействия на ежедневното потребление. Пред това предизвикателство са изправени особено МСП, стартиращите предприятия и кооперациите, които са важни иноватори и пилотни платформи. ЕС също има важна роля в хармонизирането и проверката на твърдения за екологосъобразност, направени на вътрешния пазар. Понастоящем големият обем такива твърдения, с различни степени на доказателства в тяхна подкрепа, създава объркване и вероятно подкопава доверието на потребителите в легитимността на всяко от тях. Ето защо ЕИСК приветства амбицията на Комисията при изпълнението на новия ПДКИ да направи законодателно предложение, чиято цел е да се гарантира, че предприятията обосновават своите твърдения за екологосъобразност. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Една стратегия за устойчиво потребление на равнището на ЕС следва да признава и насърчава полезни взаимодействия с други области на политиката. Например, 45 % от общите въглеродни емисии на ЕС са резултат от това как произвеждаме и използваме продукти и храни (38). Продоволствените системи могат да бъдат източникът на възстановяване и устойчивост, ако храните се отглеждат, преработват и консумират по различен начин. Това почти сигурно означава добитъкът да се храни съобразно потребностите на своя вид, а потребителите да имат балансиран хранителен режим с консумиране на по-малко месо, което е от полза както за климата, така и за здравето (39). Потреблението и търсенето имат решаваща роля за способността ни да намалим емисиите на парникови газове. По подобен начин основното предизвикателство пред справянето със загубата на биологично разнообразие и влошаването на състоянието на екосистемите в Европа е нашият начин на живот, за който са нужни множество планети (40). ЕИСК повтаря също така призива си за признаване на правата на природата, за да се гарантира равнопоставеност с правата на гражданите и на корпорациите (41). |
| --- | --- |

4.15

5.   От визия към изпълнение — възможности за действие на равнището на ЕС и на държавите членки

| 5.1 | В контекста на възстановяването след пандемията от COVID-19 ЕИСК приканва Комисията, Парламента и държавите членки да си сътрудничат тясно с него относно разработването на една основна и координирана програма от интегрирани политики, която ще помогне на Европа за „повторно по-добро изграждане“ и за създаване на условията за цялостна стратегия на ЕС за устойчиво потребление. Плановете за екологосъобразно възстановяване следва да стартират необходимата системна промяна в мобилността, храненето, жилищата, отдиха, енергийните системи и продуктовите групи с голямо въздействие (42), разглеждайки въздействието на потреблението на ЕС както в Съюза, така и в южното полукълбо. Като отправна точка могат да послужат следните предложения. |
| --- | --- |

5.1

5.2   
  Правни или регулаторни инструменти

| 5.2.1 | Да се въведат продуктови норми (регулиране) и продуктови забрани (забрани), които насърчават устойчивост, т.е. насърчаващите дълготрайността на продуктите. ЕИСК беше пионер и вече призова за цялостна забрана на планираното остаряване в своето становище от 2013 г. (43) относно продължителността на живота на промишлените продукти и информацията за потребителите, както и в по-късни становища. Комитетът подчерта, че е полезно да се въведе система, гарантираща минимална продължителност на жизнения цикъл на закупените продукти. Неотдавнашен доклад, изготвен от комисията на ЕП по вътрешния пазар и защита на потребителите, отправя препоръки в същия дух (44). В този контекст следва да бъдат разгледани и последиците от увеличаването на електронната търговия, например по време на кризата с COVID-19. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Да се забранят нелоялните търговски практики (НТП) не само във веригите на доставки на хранителни продукти, както се прави с новата Директива срещу НТП във веригите на доставки на хранителни продукти (45), но и в други сектори като текстилния, в който НТП са широко разпространени, утежнени от кризата с COVID-19 (46). ЕИСК призовава за балансирано прилагане на Директивата срещу НТП, за да се избегне защитаването на производителите на големи марки, които злоупотребяват със силната си позиция при преговори, за да генерират маржове на печалба. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Законодателство в областта на конкуренцията. Да се позволи колективно договаряне между доставчиците и купувачите относно цената (и условията на доставка) на важни стоки, по-конкретно там, където има големи различия в равнищата на концентрация на последователни елементи във веригата за създаване на стойност (например разпокъсани доставчици спрямо концентрирани купувачи). При текущото преразглеждане от ЕК на насоките за хоризонталните споразумения следва да бъде въведен отново раздел относно секторни споразумения за устойчивост, следвайки модела в раздела относно споразуменията в областта на околната среда в предишните насоки от 2001 г. (47), и да се адаптират към настоящия контекст, включително като се вземат предвид Европейският зелен пакт, Парижкото споразумение и ЦУР 12. |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.2.4 | Правила за търговия. Да се направят задължителни за изпълнение социалните и екологичните клаузи в търговските споразумения, със санкции (като например целенасочени по-високи тарифи, насочени към стратегически сектори, като се изключат сектори, в които налагането на тарифи би могло да доведе до по-голяма бедност в най-слабо развитите държави) в случай на неспазване. |
| --- | --- |

5.2.4

| 5.2.5 | Корпоративна отчетност. Задължение за бдителност за купувачите по цялата им верига на доставки (създава се задължение) за устойчиви вериги на доставки като част от гарантирането на корпоративна отчетност. Вместо подход на „контролен лист“ предприятията по-скоро следва да преразгледат своите практики на закупуване, както препоръчва ОИСР (48), и да бъдат обвързани с по-строги закони относно контрола на лобирането. Следва да се предприемат действия срещу заблуждаващите твърдения за екологосъобразност. |
| --- | --- |

5.2.5

| 5.2.6 | Задължително използване на стандартен инструмент за проследяване на информация относно операциите, извършвани по веригата на създаване на стойност — кой, кога, къде, при какви социални и екологични условия (предоставя техническите средства за изпълнение на задължението). Гражданското общество и профсъюзите следва да участват в разработването и мониторинга на екологичните и социалните стандарти. |
| --- | --- |

5.2.6

5.3   
  Икономически и финансови инструменти

| 5.3.1 | Прехвърляне на данъчното облагане от труда към използването на ресурсите. Да се използва текущото преразглеждане на Регламента за ДДС, за да се осигурят ясни критерии за това как държавите членки могат да въвеждат намалени ставки на ДДС за устойчиво произведени продукти и за услуги, които могат да намалят отрицателните последици от потреблението, като поправка или услуги за съвместно ползване. Да се насърчават мерки за предотвратяване на данъчна конкуренция и „надпревара за достигане на най-ниски равнища“ между държавите членки и по-справедливо данъчно облагане на най-печелившите сектори и капитали. |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Принцип „замърсителят плаща“. ЕК започна да обръща по-сериозно внимание на подхода на интернализиране на външните ефекти, например, като призна, че енергията от възобновяеми източници е в неравностойно положение, докато външните разходи за изкопаемите ресурси не са изцяло отразени в пазарната цена, или като се опитва да въведе принципа „замърсителят плаща“ в транспортния сектор. Междувременно следва да се признае, че тези подходи съчетават екологичното с икономическото измерение на устойчивостта, но не включват социалното измерение (49). |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | Справедливи и екологосъобразни обществени поръчки. В ЦУР 12.7 се посочва, че е важно да се предвидят планове за действия за устойчиви обществени поръчки. Различни национални действия по отношение на ръководните принципи на ООН за плановете за действие относно правата на човека се отнасят за обществените поръчки, а на национално равнище съществуват редица добри практики. Например в Дания обществените кухни преминават към високо равнище на използване на биологични продукти, като се отчитат бюджетните ограничения. Понастоящем Международната асоциация на органите на местното самоуправление за устойчиво развитие (ICLEI) лансира инициатива да се настоява за постепенно преминаване към задължителни обществени поръчки за устойчиви храни във всички европейски училища и детски градини. ЕК обяви в новия ПДКИ, че насърчава публичните купувачи да участват в предстоящата инициатива „Публични купувачи за климат и околната среда“, която ще обедини купувачите, ангажирани с изпълнението на екологосъобразни обществени поръчки. ЕИСК призовава ЕК да включи по-широки критерии за устойчивост, като например социални съображения и съображения за справедлива търговия. Комитетът подкрепя също така плановете на ЕК да предложи задължителни минимални критерии за екологосъобразни обществени поръчки и количествени цели в секторното законодателство и постепенно да въведе задължително докладване с оглед извършването на наблюдение на по-широкото използване на екологосъобразни обществени поръчки. |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.4 | Свързани със сътрудничеството за развитие политики, които подпомагат дребномащабното земеделие, МСП и кооперациите на потребителите. |
| --- | --- |

5.3.4

5.4   
  Доброволен или основан на информацията инструмент

| 5.4.1 | Етикетирането на продуктите може да помогне за увеличаване на усилията за устойчивост на определени предприятия, но етикетите никога не бива да се използват като извинение да не се регулират поведение и практики, които са неприемливи. Например един от разглежданите от ЕК варианти за последващо действие на съобщението, озаглавено „Засилване на действията на ЕС за опазване и възстановяване на горите в световен мащаб“, е въвеждането на етикет за стоки, чието производство не причинява обезлесяване. Това обаче би могло да доведе до усещането, че ЕС всъщност толерира на пазара на Съюза продукти, които не са благоприятни за горите, което би било силно смущаващо. ЕИСК призовава ЕК да доразвие съществуващите етикети за екологични показатели, които обхващат целия жизнен цикъл, като например екомаркировката на ЕС, и да ги разшири, за да обхващат социалното измерение. По-специално прилагането на една система за ясно етикетиране относно произхода и средствата за производство би улеснило избора на потребителите (50). |
| --- | --- |

5.4.1

| 5.4.2 | Инициативи „отдолу нагоре“ и многостепенно управление. Децентрализирането на действието на местно равнище чрез ползващи се с доверие участници, като градските администрации и сдружения, е ефективен начин за разработване на местни действия, приближаване до гражданите и пълноценното им участие. Все повече местни власти имат сериозни стратегии за устойчивост, които ЕК стимулира чрез награди като наградата „Европейска зелена столица“, инициативата „Споразумение за зелен град“ или наградата „Европейски град за справедлива и етична търговия“. Тези модели и тенденции вероятно ще бъдат повлияни от настоящите реакции на кризата с COVID-19. Пилотните интервенции в практически контекст могат да бъдат много полезни за осигуряването на информация за разработването и изпълнението на стратегията на ЕС за устойчиво потребление и по тази причина следва да бъдат подкрепяни. |
| --- | --- |

5.4.2

| 5.4.3 | Реклама и маркетинг. Следва да се обърне внимание и на ролята на рекламата и маркетинга, за да се преодолее подчертано консуматорската им ориентация и да се даде предимство на аспекти като трайността на продуктите и възможностите за повторна употреба, като се забрани заблуждаваща и подвеждаща реклама. |
| --- | --- |

5.4.3

| 5.4.4 | Образование. Следва да бъдат внесени предложения за включване на образованието по устойчиво потребление в учебните програми от ранна възраст и за стимулиране на образователни инициативи на частния сектор (напр. инициативи на потребителски кооперации), за да се насърчи ангажирането на гражданите и промяна на културата. |
| --- | --- |

5.4.4

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Производителите във всички сектори носят отговорност, но трябва се подчертае специфичното положение на земеделските стопани.

1

(2)  Резолюция на ЕИСК относно възстановяването след COVID-19.

2

(3)  Евростат, „Устойчиво развитие в ЕС“, 2020 г.

3

(4)  ОВ C 106, 31.3.2020 г, стр. 1.

4

(5)  ОВ C 47, 11.2.2020 г, стр. 30.

5

(6)  Европейска агенция за околна среда, Европейската околна среда — състояние и перспективи (SOER) за 2020 г.

6

(7)  Европейска агенция за околна среда.

7

(8)  Мрежата Global Footprint.

8

(9)  Vandermaesen, T. и колектив. (2019 г.) EU overshoot day — Living beyond nature's limits (Ден на европейското превишаване на предела — Живот извън възможностите на природата). WWF.

9

(10)  SOER 2000 г.

10

(11)  Steffen, W. и колектив, 2015 г.

11

(12)  Kettunen, M., Gionfra, S. и Monteville, M. (2019 г.). EU circular economy and trade (Кръгова икономика и търговия в ЕС), Институт за европейска политика в областта на околната среда (IEEP) Брюксел/Лондон.

12

(13)  Европейска агенция за околна среда.

13

(14)  Евростат.

14

(15)  ИКЕ на ООН (2018 г.).

15

(16)  Rijnhout L., Stoczkiewicz M., Bolger M. (2018 г.). Necessities for a Resource Efficient Europe (Необходимост от Европа с ефективно използване на ресурсите).

16

(17)  Европейска агенция за околна среда (2018 г.) Waste prevention in Europe (Предотвратяване на образуването на отпадъци в Европа).

17

(18)  Европейско бюро по околната среда (2019 г.) Cool products don't cost the earth (Хубавите продукти не струват много).

18

(19)  ОИСР (2019 г.).

19

(20)  Zink, T. и Geyer, R. (2017 г.).

20

(21)  Проучване на Евробарометър, безопасност на храните, юни 2019 г.

21

(22)  The external costs of banana production (Външните разходи при производството на банани).

22

(23)  Pigou, A. C. (1920 г.). The Economics of Welfare (Икономика на благосъстоянието).

23

(24)  ЕК Стратегия за прилагане на интернализация на външните разходи, COM (2008) 435 final.

24

(25)  Евростат.

25

(26)  Competition Policy and Sustainability: A study of industry attitudes towards multi-stakeholder collaboration in the UK grocery sector (Политика в областта на конкуренцията и устойчивост: Проучване на нагласите в отрасъла за многостранно сътрудничество в сектора на търговията с хранителни стоки в Обединеното кралство) — фондация „Справедлива търговия“. Лондон, Обединено кралство; април 2019 г.

26

(27)  Директива 2014/24/ЕС.

27

(28)  Наръчник на ЕК „Купувайте, като се съобразявате с околната среда!“.

28

(29)  Наръчник на ЕК „Да купуваме социално!“.

29

(30)  Съобщение на ЕК — „Ръководство за процедурите за възлагане на обществени поръчки за иновации“ (2018 г.).

30

(31)  Т.е. конкретни промени в поведението за разлика от заявеното желание на хората да променят поведението си (проучване относно последното е обобщено от LE Europe и колектив) (2018 г.).

31

(32)  LE Europe, VVA Europe, Ipsos, ConPolicy и Trinomics (2018 г.).

32

(33)  Вж. бележка под линия No 1.

33

(34)  Европейска агенция за околна среда.

34

(35)  Европейско бюро на съюзите на потребителите (2020 г.).

35

(36)  ОВ C 106, 31.3.2020 г, стр. 1.

36

(37)  Rijnhout L., Stoczkiewicz M., Bolger M. (2018 г.).

37

(38)  Ellen MacArthur Foundation (2019 г.).

38

(39)  ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 9.

39

(40)  Gerritsen, E. и Underwood, E. (2019 г.)

40

What the Green Deal means for Europe's biodiversity (Какво означава Зеленият пакт за биологичното разнообразие в Европа). Allen, B. и Charveriat, C. (2018 г.) A meaty challenge (Сериозно изпитание пред животновъдството). IEEP, Брюксел.

(41)  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 22.

41

(42)  IEEP и Фондацията за европейски прогресивни изследвания (FEPS).

42

(43)  ОВ C 67, 6.3.2014 г, стр. 23.

43

(44)  Доклад на комисия IMCO.

44

(45)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 165.

45

(46)  Доклади от ОИСР, гражданското общество и профсъюзите.

46

(47)  ОВ C 3, 6.1.2001 г., стp. 2.

47

(48)  Насоки на ОИСР по надлежната проверка за отговорни вериги на доставки в текстилния и обувния сектор.

48

(49)  ОВ C 47, 11.2.2020 г, стр. 30.

49

(50)  ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 9.

50

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/60

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Интегриран подход към селските райони на ЕС със специален акцент върху уязвимите региони“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 429/09)

| Докладчик: | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Dilyana SLAVOVA |

Докладчик:

Josep PUXEU ROCAMORA

Съдокладчик:

Dilyana SLAVOVA

| Решение на Пленарната асамблея | 20.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 31.8.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 17.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 212/0/4 |

Решение на Пленарната асамблея

20.2.2020 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

31.8.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

17.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

212/0/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Европейските политики следва да насърчават хармоничното развитие на целия Съюз, като се обръща специално внимание на селските райони, на промишлените райони в преход и на районите със сериозни и трайни неблагоприятни условия, като островните, планинските и арктическите. Това е хоризонтален принцип, който следва да бъде в основата на всички действия на ЕС и който е намерил израз в стратегията „Европа 2020“ (1), изготвена с убеждението, че необходимата териториална координация е предпоставка за приобщаващ икономически растеж. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ЕИСК изразява пълно съгласие с предложените от Европейската комисия девет цели на общата селскостопанска политика (ОСП) за периода 2021 — 2027 г.: гарантиране на справедлив доход на земеделските стопани, повишаване на конкурентоспособността, възстановяване на баланса на силите в хранителната верига, действия за справяне с последиците от изменението на климата, защита на околната среда, опазване на ландшафта и на биологичното разнообразие, подкрепа за смяната на поколенията, запазване на жизнеспособни селски райони, защита на качеството и безопасността на храните. ОСП трябва да гарантира и запазването на селскостопанското производство в уязвимите райони. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ЕИСК изразява пълно съгласие с предвидените в Европейския зелен пакт стимули за ефективно използване на ресурсите, възстановяване на биологичното разнообразие и намаляване на замърсяването. Именно поради това ЕИСК подчертава факта, че състоянието на околната среда се влошава по два еднакво пагубни начина: прекомерен натиск върху въздуха, водите и почвите в резултат на концентрация на стопанската дейност в градската среда и изоставяне на огромни площи от територията, чието биологично и ландшафтно разнообразие се влошава необратимо без екологосъобразно управление, което да го поддържа и обогатява. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Европейският съюз следва да осигури значителна част от необходимите средства и да гарантира, че те се използват в съответствие с най-добрите достъпни практики. ОСП следва да действа в тясно взаимодействие с политиката за регионално развитие и политиката на сближаване, за да се постигне балансирано териториално развитие като съображение и изискване, приложимо за всички политически решения с въздействие на местно равнище. Една цялостна стратегия за тези територии изисква отпускането на по-голям бюджет, а от институциите да не работят изолирано, поради което координирането, интегрирането и съгласуването на политиките имат ключово значение. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Концентрирането на социалните и професионалните възможности за развитие в градовете е предпоставка най-уязвимата част от населението да бъде изместена на втори план в селските райони. ЕИСК признава иновативния потенциал на териториите и необходимостта от засилване на местните силни страни, намаляване на разликите в развитието и насърчаване на конкурентоспособността. За целта е от жизненоважно значение да бъдат изградени екосистеми, съпътстващи иновациите, които да стимулират диверсификацията на икономиката и да създават условия за съществуването на живи, творчески, интелигентни територии, способни да реагират, които позволяват избор на място за достоен живот и работа както в градските, така и в селските райони. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Все по-честата поява на епидемии е допълнителен аргумент за по-балансирано териториално развитие. Бързото разпространение на зарази, свързано с неизбежното смесване с много различни хора в градските превозни средства в най-натоварените часове, което за жалост се прояви при пандемията от COVID-19, би трябвало да доведе до преосмисляне на най-високо равнище към какви бъдещи общества се стремим и каква промяна в посоката е необходима по пътя към тях. По-голямата устойчивост на селските райони в този случай трябва да послужи като източник на вдъхновение и да не се използва по никакъв начин, за да се оправдава недостатъчното предлагане на здравни услуги в тях. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | След рязкото и масово преминаване към работа от разстояние заради мерките за изолация плановете за възстановяване за периода след края на COVID откриват възможността за утвърждаване на неутопична промяна на системата, в която дематериализираните работни места с висока добавена стойност се преместват в селски и планински райони. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Ако иска да бъде част от този процес и да води със своя пример, ЕИСК следва да прилага системно цялостна визия по отношение на всички свои бъдещи становища по политики, свързани с развитието на териториите, градовете и селските райони. За целта следва да бъде създадена административна структура ad hoc, съставена на паритетен принцип от членове на секциите ECO и NAT. |
| --- | --- |

1.8

2.   Въведение

| 2.1 | Икономическото, социалното, екологичното и териториалното сближаване са един от основните стълбове, на които се крепи структурата на ЕС. При все това въпреки миналите и настоящите усилия за постигане на териториално сближаване и въпреки постигнатите в този смисъл успехи през различни етапи и в различен времеви контекст, истината е, че понастоящем в европейските области има териториални дисбаланси от различен мащаб и вид. Като пример: в селските райони на България, Румъния, Испания, Унгария или Полша съществуват множество и съществени дисбаланси по отношение на доходите, комуникацията, здравеопазването, достъпа до услуги и т.н. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Фактите показват, че европейските територии не се развиват по еднакъв начин. Региони, които се отличават с икономически растеж, социално сближаване и екологична устойчивост, съжителстват с региони, застрашени от застой, обезлюдяване или опустиняване. Дисбаланси се наблюдават не само между регионите от ниво NUTS-3 (2), но и между различните части на един и същ регион. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Последиците от изменението на климата, технологичните, нормативните и институционалните промени, природните, промишлените или епидемиологичните бедствия имат особено въздействие върху селските територии. Независимо от факта, че необлагодетелстваните и междинните райони показаха по-голяма устойчивост по време на последната финансова криза, градовете са по-близо до постигането на целите за заетост, образование и намаляване на бедността, заложени в стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Най-уязвими са отдалечените селски и планински райони и периферните, най-отдалечените и арктическите региони. Тези райони са подложени на обективни ограничаващи фактори, като липсата на критична маса (демографска или икономическа), трудна достъпност и т.н. И обратно, струпването в градските райони и натискът върху природните ресурси (въздух, води, почви) се увеличават. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Значението на селската среда за Съюза като цяло не се крие само в нейното количествено измерение (тя съставлява 55 % от населението, произвежда около 45 % от брутната добавена стойност и генерира 50 % от заетостта), но и в нейната връзка с културата и идентичността на всяка държава. Целта на настоящото становище е да се положат основите на цялостен подход, който позволява да се пристъпи към по-балансирано териториално развитие. |
| --- | --- |

2.5

3.   Предложения за действие

| 3.1 | Сключването на териториално споразумение между градовете и техните по-обширни околни области е най-добрият, ако не и единствен, начин за хармонично икономическо развитие, което позволява да се избягват двете основни пречки — струпването и обезлюдяването. Първоначалният тласък идва от регионалните власти, но решенията трябва да се приемат отдолу, с постоянни структури за участие, включващи всички субекти от публичния и частния сектор и гражданското общество на територията. Ключов аспект за преодоляване на асиметриите е съвместното планиране и изпълнение. ЕИСК призовава за финансирането на пилотна програма за проучването на решения, които да са съобразени със специфичните особености на всяка територия. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | За да се повлияе върху селските райони в ЕС със специален акцент върху уязвимите региони, трябва да се действа в пет направления:






  — | пространствено — чрез стимулиране на балансирано развитие с оптимизиране на потоците между селските и градските полюси на всяка територия; |
| --- | --- | --- |

3.2

—

пространствено — чрез стимулиране на балансирано развитие с оптимизиране на потоците между селските и градските полюси на всяка територия;

| — | икономическо — чрез благоприятстване на децентрализацията и диверсификацията като двигатели за възстановяване на равновесието на доходите; |
| --- | --- |

—

икономическо — чрез благоприятстване на децентрализацията и диверсификацията като двигатели за възстановяване на равновесието на доходите;

| — | социално — чрез гарантиране на достъпа до основните услуги като образование, здравеопазване, транспорт, култура и т.н.; |
| --- | --- |

—

социално — чрез гарантиране на достъпа до основните услуги като образование, здравеопазване, транспорт, култура и т.н.;

| — | екологично, като перспектива агроекологията (3)– чрез акцентиране върху защитата на биологичното разнообразие, която се извършва в ЕС. |
| --- | --- |

—

екологично, като перспектива агроекологията (3)– чрез акцентиране върху защитата на биологичното разнообразие, която се извършва в ЕС.

| — | институционално — чрез създаване на съпътстваща екосистема, допринасяща за напредъка в останалите направления. |
| --- | --- |

—

институционално — чрез създаване на съпътстваща екосистема, допринасяща за напредъка в останалите направления.

| 3.3 | Необходимо е да се обмисли управлението на рисковете, сценариите на несигурност, изготвянето на планове за действие при извънредни ситуации, механизмите за включване на противоречащи си интереси или създаването на полезни взаимодействия между общите и местните представи. Всичко това са жизненоважни механизми в планирането и управлението на стратегия, която цели намаляване на териториалната уязвимост. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Наличието на обща стратегическа рамка гарантира съгласуването на действията на различните ЕСИ фондове (4). На регионално и подрегионално равнище териториалното интегриране на инвестициите от няколко фонда може да приспособи интервенциите към особеностите на всяка конкретна територия и тези инвестиции да се основават на местните специфики, за да се използват полезните взаимодействия между различните сектори, като запазването на биологичното разнообразие, управлението на земята (главно селско и горско стопанство) и туризма. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Предлага се по-голяма гъвкавост във възможностите за политически избор от страна на държавите членки и регионите, за да могат да съгласуват и насочват политиката към специфичните потребности, а следователно и по отношение на планирането и осъществяването на интервенциите. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Предлага се изработването на цялостна стратегия, която да изисква от политиките и институциите да не работят изолирано, ключово значение за което имат институционалното координиране, интегрирането и съгласуването. Наложително е при планирането на стратегиите и интервенциите да бъдат взети предвид възможностите, произтичащи от настоящия институционален контекст, сред които като обща рамка следва да бъдат посочени Програмата до 2030 г. и целите за устойчиво развитие (ЦУР), а що се отнася до европейската рамка:






  — | Европейският зелен пакт, включващ редица стратегии, които ще бъдат отправна точка през следващите години, някои от които (стратегията „От фермата до трапезата“, стратегията за биологичното разнообразие) ще имат огромно въздействие върху селската среда; |
| --- | --- | --- |

3.6

—

Европейският зелен пакт, включващ редица стратегии, които ще бъдат отправна точка през следващите години, някои от които (стратегията „От фермата до трапезата“, стратегията за биологичното разнообразие) ще имат огромно въздействие върху селската среда;

| — | многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. и Инструментът на Европейския съюз за възстановяване, които ще определят наличния бюджет; |
| --- | --- |

—

многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. и Инструментът на Европейския съюз за възстановяване, които ще определят наличния бюджет;

| — | споразумението на ЕС за напредък към въглеродна неутралност през втората половина на XXI век; |
| --- | --- |

—

споразумението на ЕС за напредък към въглеродна неутралност през втората половина на XXI век;

| — | новият план за действие за кръгова икономика, |
| --- | --- |

—

новият план за действие за кръгова икономика,

| — | както и стратегиите за интелигентна специализация; политиката на сближаване, единният цифров пазар и т.н. |
| --- | --- |

—

както и стратегиите за интелигентна специализация; политиката на сближаване, единният цифров пазар и т.н.

| 3.7 | В исторически план, селото е „кръгово“ по отношение на използването на ресурсите, но това не следва да пречи на развитието на нови енергийни модели, които са икономически и екологично по-устойчиви, и на стимулите за кръгова икономика в селските територии. ЕИСК също така подкрепя късите вериги на доставки и засилването на търговията между градските и селските райони. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | В исторически план селското стопанство позволи интеграцията на уязвими лица, които срещаха трудности при намирането на работа, особено при наличието на допълнително изискване за настаняване и персонализирани грижи. Сега тази роля може да се изпълнява от социалните стопанства. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Процесите на цифровизация откриват нови възможности за труд и стопанска дейност. Подобряването на комуникациите в селските райони следва да бъде свързано с територията, а не само с населението, като се използват подкрепяните инициативи в областта на спътниковите технологии и за развитие на мрежите за свързаност на местно равнище: по този начин те ще могат да се осъществят в по-голяма част от населените места от селски тип и местата, в които се осъществява селскостопанска дейност, ще могат да се възползват от новите технологии. Цифровизацията създава очаквания за младежта и води до промяна на тенденцията при обезлюдяването. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ЕИСК приема плана за действие на ЕС за интелигентни селища като инструмент, който позволява обмена на иновативни форми за създаване на по-жизнени, устойчиви и привлекателни селски райони и разглежда начините за по-добро използване на програмите за развитие на селските райони, политиката на сближаване на ЕС и други инструменти за финансиране. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ЕИСК признава важната роля на местните групи за действие и техните мрежи, които дават тласък на процесите на развитие на селските райони на цялата територия на ЕС чрез създаване на нови механизми за управление, диверсифициране на икономиката на селските територии, запазване на историческото и културното наследство и оказване на подкрепа на предприемачеството. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Трябва да се извършва оценка и наблюдение на развитието на териториите, за което е необходимо да бъдат установени показатели за всяка от определените области, позволяващи вземането на ориентирани към бъдещето решения. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Различните политики, провеждани на територията, трябва да се съгласуват с целта за съчетаване на пространства с различна възможност за използване, като се вземат предвид съществуващите субекти, и следва да се прилагат на подходящо равнище, т.е. региони под ниво NUTS-3, за да бъдат взети предвид подрегионалните специфики. Може да се предвидят следните мерки:






  — | сключване на териториални споразумения със задължения за определяне на публични и частни ангажименти и развитие на механизми за междуинституционално сътрудничество; |
| --- | --- | --- |

3.13

—

сключване на териториални споразумения със задължения за определяне на публични и частни ангажименти и развитие на механизми за междуинституционално сътрудничество;

| — | установяване на потенциала за иновации и фокусиране върху местните силни страни; |
| --- | --- |

—

установяване на потенциала за иновации и фокусиране върху местните силни страни;

| — | стимулиране на интелигентни територии чрез предоставяне на система за работа в мрежа, която подобрява икономическата и политическата ефикасност; |
| --- | --- |

—

стимулиране на интелигентни територии чрез предоставяне на система за работа в мрежа, която подобрява икономическата и политическата ефикасност;

| — | стимулиране на катализиращ субект, който да обединява активните организации на гражданското общество в областта на териториалното развитие; |
| --- | --- |

—

стимулиране на катализиращ субект, който да обединява активните организации на гражданското общество в областта на териториалното развитие;

| — | осъществяване на дейности за борба с обезлюдяването, допринасящи за истинска промяна на тенденцията в моделите на използване на територията; |
| --- | --- |

—

осъществяване на дейности за борба с обезлюдяването, допринасящи за истинска промяна на тенденцията в моделите на използване на територията;

| — | подобряване на качеството на живот в аспектите от значение за младите хора (образование, свободно време). |
| --- | --- |

—

подобряване на качеството на живот в аспектите от значение за младите хора (образование, свободно време).

| 3.14 | За да се обърне настоящата демографска тенденция, е необходимо всеки млад човек в селските райони да вземе лично решение да не се премести да живее в града. Основният фактор, който натежава при вземането на това решение, макар че не е единственият, е възможността да упражнява професионална дейност срещу достойно заплащане и с перспективи за бъдещето. Една привлекателна и интересна картина на живота на младите хора в селските райони, предавана посредством медиите и аудио-визуалните продукции с публична подкрепа, ще допринесе за затвърждаването на оправданата гордост, която изпитват от своя произход. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Казаното по-горе важи с още по-голяма сила за жените. Необходими са адекватно признание и оценка на огромния принос на жените в селските райони за икономическата дейност в селското стопанство и извън него, на първо място, посредством строго прилагано равенство на заплатите и евентуално посредством достъпа до съсобственост на стопанствата. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | В селските райони има всякакъв вид предприятия, макар че се открояват предприятията за преработване на селскостопански продукти. Когато има лесен достъп до необходимата телекомуникационна, транспортна, енергийна и т.н. инфраструктура, селските райони често са най-рентабилният избор на място за нови предприемачески проекти. Данъчни стимули с достатъчен размер могат да бъдат определящият фактор, който накланя везните. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | В повечето села най-голямото предприятие е земеделската кооперация, която освен пряката производствена дейност може да има складово-търговско или кредитно подразделение. Като се има предвид техният социален характер, следва да се запази диференцирано данъчно третиране на кооперациите, както и те да бъдат подкрепяни по различни начини от публичните администрации. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Селското стопанство често е крайъгълен камък на местната икономика, който позволява развитието на други сектори, като хранително-вкусовата промишленост и туризма. Обратното, изоставянето на земята е свързано със загубата на ландшафт и екологични услуги, които се предоставят с активното управление на територията. Селското и горското стопанство допринасят за задържането на населението, за борбата с ерозията, намаляването на честотата и обхвата на пожарите и за избягването на опустиняването. От съществено значение е общата селскостопанска политика да гарантира запазването на селскостопанското производство в уязвимите райони. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | В планинските области екстензивното животновъдство позволява използването на нискокачествени земи без агрономична стойност. Добре управляваната паша има множество предимства: екологични (увеличаване на биологичното разнообразие), културни (запазване на материалното и нематериалното наследство) и ландшафтни (откриване на пространства за туризма). Благодарение на нея се предотвратяват природни рискове, като горски пожари, свлачища и наводнения. При все това животновъдството в планински области е все по-застрашено от изключително ниската рентабилност на млечните и месните продукти, което прави изключително наложително вземането на специални мерки за подкрепа. Повторното завъждане на едри хищници (вълци и мерки) още повече увеличава производствените разходи. Съвместното съществуване е възможно само в някои области, като трябва да бъде много добре обмислено и да се предлагат достатъчни и навременни компенсации. |
| --- | --- |

3.19

4.   Мониторинг и оценка

| 4.1 | Трябва да бъде изработено подробно ръководство на действията, които предстои да бъдат предприети. В териториалните споразумения трябва да се определят конкретни, осъществими и проверими цели, както и предвиденият срок за тяхното изпълнение. Следва да се проследява отблизо положителното развитие на някои критично важни показатели, посочени в предварителен, неизчерпателен списък: |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Във връзка с динамиката на населението:






  — | качествена и количествена характеристика на емиграционните и имиграционните движения; |
| --- | --- | --- |

4.1.1

—

качествена и количествена характеристика на емиграционните и имиграционните движения;

| — | характеристика на пирамидата на населението в различни териториални мащаби. |
| --- | --- |

—

характеристика на пирамидата на населението в различни териториални мащаби.

| 4.1.2 | Във връзка с качеството на живот:






  — | достъп до храни: запазване и развитие на местните магазини и ефективни канали за разпространение, за да се гарантира постоянен достъп на всички граждани до висококачествени храни, като се избягват т.нар. „хранителни пустини“; |
| --- | --- | --- |

4.1.2

—

достъп до храни: запазване и развитие на местните магазини и ефективни канали за разпространение, за да се гарантира постоянен достъп на всички граждани до висококачествени храни, като се избягват т.нар. „хранителни пустини“;

| — | достъп до финансиране: увеличаване на работното време на дружествата и банковите институции и наличие на банкомати; |
| --- | --- |

—

достъп до финансиране: увеличаване на работното време на дружествата и банковите институции и наличие на банкомати;

| — | достъп до образование: намаляване на времето за пътуване до най-близкото заведение за начално и средно образование; |
| --- | --- |

—

достъп до образование: намаляване на времето за пътуване до най-близкото заведение за начално и средно образование;

| — | достъп до здравеопазване: намаляване на времето за пътуване до най-близкото отделение за спешна помощ и болница; |
| --- | --- |

—

достъп до здравеопазване: намаляване на времето за пътуване до най-близкото отделение за спешна помощ и болница;

| — | използване на дистанционни средства за обгрижване в домашни условия и здравни грижи; |
| --- | --- |

—

използване на дистанционни средства за обгрижване в домашни условия и здравни грижи;

| — | подобряване на достъпа до комуникации: телефония, широколентов достъп; |
| --- | --- |

—

подобряване на достъпа до комуникации: телефония, широколентов достъп;

| — | запазване на историческото и природното наследство (защитени пространства) и по-голям достъп до култура. |
| --- | --- |

—

запазване на историческото и природното наследство (защитени пространства) и по-голям достъп до култура.

| 4.1.3 | Във връзка с наличния бюджет:






  — | по-голям текущ бюджет за местните субекти: сума в евро на жител, сума в евро на квадратен километър; |
| --- | --- | --- |

4.1.3

—

по-голям текущ бюджет за местните субекти: сума в евро на жител, сума в евро на квадратен километър;

| — | по-голям бюджет за частните и публичните партньорства и евентуално за междинни администрации; |
| --- | --- |

—

по-голям бюджет за частните и публичните партньорства и евентуално за междинни администрации;

| — | обвързване на отпускането на безвъзмездни средства с проверка на ползите за общността. |
| --- | --- |

—

обвързване на отпускането на безвъзмездни средства с проверка на ползите за общността.

| 4.1.4 | Във връзка с доходите:






  — | постепенно намаляване на разликата в доходите между селските и градските райони не само като общи доходи, но и като доход за отработен час; |
| --- | --- | --- |

4.1.4

—

постепенно намаляване на разликата в доходите между селските и градските райони не само като общи доходи, но и като доход за отработен час;

| — | включване на аспектите, свързани с пола и възрастта. |
| --- | --- |

—

включване на аспектите, свързани с пола и възрастта.

| 4.1.5 | Във връзка със заетостта:






  — | намаляване на равнището на безработица, по-специално сред младите хора; |
| --- | --- | --- |

4.1.5

—

намаляване на равнището на безработица, по-специално сред младите хора;

| — | увеличаване на равнището на заетост, по-специално на жените; |
| --- | --- |

—

увеличаване на равнището на заетост, по-специално на жените;

| — | предоставяне на стимули за създаване на работни места в общини с ниска гъстота на населението; |
| --- | --- |

—

предоставяне на стимули за създаване на работни места в общини с ниска гъстота на населението;

| — | създаване на работни места с гъвкаво или алтернативно работно време; |
| --- | --- |

—

създаване на работни места с гъвкаво или алтернативно работно време;

| — | създаване на работни места, които улесняват социалното приобщаване. |
| --- | --- |

—

създаване на работни места, които улесняват социалното приобщаване.

| 4.1.6 | Във връзка със служителите в публичния сектор:






  — | запазване на наличието на услуги в областта на здравеопазването, образованието, обществения ред, достъпа до правосъдие и т.н. на цялата територия и разпространението им чрез мобилни услуги; |
| --- | --- | --- |

4.1.6

—

запазване на наличието на услуги в областта на здравеопазването, образованието, обществения ред, достъпа до правосъдие и т.н. на цялата територия и разпространението им чрез мобилни услуги;

| — | териториална децентрализация на органите, институциите и публичните служби; |
| --- | --- |

—

териториална децентрализация на органите, институциите и публичните служби;

| — | стимули за длъжностните лица, за да се установяват със семействата си на мястото, където работят, намалявайки всекидневните придвижвания до и от работа. |
| --- | --- |

—

стимули за длъжностните лица, за да се установяват със семействата си на мястото, където работят, намалявайки всекидневните придвижвания до и от работа.

| 4.1.7 | Във връзка с публичните инвестиции:






  — | увеличаване на общите публични инвестиции на жител и квадратен километър; |
| --- | --- | --- |

4.1.7

—

увеличаване на общите публични инвестиции на жител и квадратен километър;

| — | ефективно подобряване на наличието на достъпна транспортна инфраструктура: средно разстояние от населените места до входовете и изходите на магистрали и до железопътните гари; |
| --- | --- |

—

ефективно подобряване на наличието на достъпна транспортна инфраструктура: средно разстояние от населените места до входовете и изходите на магистрали и до железопътните гари;

| — | по-голямо използване на железопътен транспорт и интермодални стратегии. |
| --- | --- |

—

по-голямо използване на железопътен транспорт и интермодални стратегии.

| 4.1.8 | Във връзка с частните инвестиции:






  — | увеличаване на общите частни инвестиции на жител и квадратен километър; |
| --- | --- | --- |

4.1.8

—

увеличаване на общите частни инвестиции на жител и квадратен километър;

| — | данъчни или други стимули за инвестиции в общини с ниска гъстота на населението; |
| --- | --- |

—

данъчни или други стимули за инвестиции в общини с ниска гъстота на населението;

| — | благоприятно данъчно третиране на предоставянето на транспортни пътнически услуги в селските райони. |
| --- | --- |

—

благоприятно данъчно третиране на предоставянето на транспортни пътнически услуги в селските райони.

Брюксел, 17 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2010)2020.

1

(2)  От френски език nomenclature des unités territoriales statistiques – номенклатура на статистическите териториални единици.

2

nomenclature des unités territoriales statistiques –

(3)  „ЕИСК счита, че агроекологията е перспективата, към която трябва да се стреми европейското селско стопанство, чието развитие зависи изначално от опазването на природните ресурси“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 65).

3

(4)  Европейски структурни и инвестиционни фондове.

4

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/66 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/66

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съвместимост на търговската политика на ЕС с Европейския зелен пакт“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 429/10)

| Докладчик: | John BRYAN |
| --- | --- |

Докладчик:

John BRYAN

| Решение на Пленарната асамблея | 20.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 8.7.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 216/1/3 |

Решение на Пленарната асамблея

20.2.2020 г.

Правно основание

Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

8.7.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

216/1/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства Европейския зелен пакт, по-специално стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие, които са амбициозни, ще имат голямо въздействие върху земеделския и хранително-вкусовия сектор в ЕС и ще заемат централно място в бъдещите търговски споразумения. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Според ЕИСК ЕС трябва да реагира на кризата с COVID-19 с незабавно изпълнение на Европейския план за възстановяване с цел икономиката му да получи подкрепа и отново да заработи на пълни обороти възможно най-скоро, като се вземат предвид рисковете за здравето и околната среда. Зеленият пакт следва да бъде неразделна част от възстановяването. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3 | В условията на безпрецедентната заплаха от рецесия в резултат на кризата с COVID-19, пред която се изправя световната икономика, лоялната и основана на правила и еднакви условия на конкуренция търговия никога не е имала по-голямо значение като двигател за икономическо възстановяване. Нормално функциониращият, отворен единен пазар на ЕС и международната търговия имат съществена роля. ЕИСК счита, че ЕС не може да си позволи да заеме отбранителна позиция в своята търговска политика. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4. | Някои от важните поуки, които ЕС трябва да извлече от кризата с COVID-19, включват:






  1) | решаващото значение на концепцията „Едно здраве“, продоволствената сигурност и независимост за Европа; |
| --- | --- | --- |

1.4.

1)

решаващото значение на концепцията „Едно здраве“, продоволствената сигурност и независимост за Европа;

| 2) | необходимостта от силна ОСП и устойчива и издръжлива на сътресения верига на доставки на храни и основни свързани със здравето продукти; |
| --- | --- |

2)

необходимостта от силна ОСП и устойчива и издръжлива на сътресения верига на доставки на храни и основни свързани със здравето продукти;

| 3) | необходимостта от наличие на стабилен и добре финансиран със собствени средства бюджет на ЕС за справяне с кризи; |
| --- | --- |

3)

необходимостта от наличие на стабилен и добре финансиран със собствени средства бюджет на ЕС за справяне с кризи;

| 4) | значението на търговията и защитата на единния пазар на ЕС с цел предотвратяване на ренационализацията и повторението на събития като Брексит. |
| --- | --- |

4)

значението на търговията и защитата на единния пазар на ЕС с цел предотвратяване на ренационализацията и повторението на събития като Брексит.

| 1.5 | ЕИСК отправя искане за пълна оценка на стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт с подробна оценка на въздействието за търговските споразумения на ЕС, земеделския и хранително-вкусовия сектор на ЕС. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6. | Общопризнат факт е, че търговията със селскостопански продукти играе ключова роля за осъществяването на повечето, ако не и на всички цели за устойчиво развитие, както и че на СТО се полага да играе важна роля за постигането на ЦУР и че това би било много по-трудно без ефективен многостранен търговски механизъм. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК предлага всички бъдещи търговски споразумения на ЕС да включват стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт като световни стандарти за устойчивост, като признава, че включването и изпълнението на целите за устойчиво развитие (ЦУР) и по-високи стандарти в многостранните търговски споразумения е изключително сложно. Изглежда възможно да се постигне по-голям напредък по отношение на ЦУР и основни екологични и социални стандарти в двустранните търговски споразумения в краткосрочен план. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕС трябва да гарантира, че търговските споразумения няма да екстернализират проблема и да увеличат обезлесяването в други държави. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК счита, че е от съществено значение жизнеспособността и конкурентоспособността на земеделския и хранително-вкусовия сектор на ЕС да не бъдат подкопани от налагането на по-високи разходи и стандарти посредством предвидените в Зеления пакт стратегии „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие, които конкурентите не желаят да приемат и прилагат. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК счита, че трябва да има много по-голяма съгласуваност и координация между и в рамките на политиките на ЕС, като например стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт, ОПС, търговската и социалната политика. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Земеделието наред със семейния модел на стопанство в ЕС има жизненоважна роля за изпълнението на стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт, като е от изключително значение да има адекватен бюджет на ОСП, който да покрива допълнителните изисквания, наложени на земеделските стопани. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Във връзка с преминаването на земи към биологично производство трябва да се направи оценка на въздействието от произтичащото от това намаляване на производството. Трябва да се засилят научните изследвания, за да се даде по-добро определение за „биологично“ и да се направи оценка на реалния нетен принос на „биологичното земеделие“ към световната устойчивост, включително биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Всички търговски споразумения на ЕС трябва да спазват санитарните и фитосанитарните норми на Съюза и да се придържат към принципа на предпазливост. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Мотиви за изготвяне на становището по собствена инициатива

Европейският зелен пакт

| 2.1. | Европейския зелен пакт (1) е амбициозно съобщение и ангажимент за справяне с предизвикателствата в областта на климата и околната среда. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2 | Зеленият пакт е нова стратегия за растеж, която има за цел превръщането на ЕС в справедливо и благоденстващо общество с модерна, ресурсно ефективна и конкурентоспособна икономика, в която към 2050 г. няма да има нетни емисии на парникови газове и икономическият растеж не зависи от използването на ресурси. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3. | Зеленият пакт има за цел опазването, съхранението и увеличаването на природния капитал на ЕС, както и защитата на здравето и благосъстоянието на гражданите от свързани с околната среда рискове и въздействия. Този преход трябва да бъде справедлив и приобщаващ. Той трябва да поставя хората на първо място и да обръща внимание на регионите, предприятията и работниците. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Европейската комисия заяви, че Зеленият пакт е неразделна част от стратегията ѝ за търговската политика с цел изпълнение на Програмата до 2030 г. на Организацията на обединените нации и на целите за устойчиво развитие (2). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Основните цели, определени в Европейския зелен пакт, са представени във фигурата (3) по-долу: |
| --- | --- |

2.5.

Image 1

Стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие

| 2.6. | В рамките на Зеления пакт целта на стратегията „От фермата до трапезата“ (4) е да превърне продоволствената система на ЕС в световен стандарт за устойчивост. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие (5) има за цел да постигне обрат в тенденцията към загуба на биологичното разнообразие и да възстанови природата. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Някои от ключовите цели на стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие включват:






  — | намаляване на използването на химически пестициди с 50 % до 2030 г., |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

намаляване на използването на химически пестициди с 50 % до 2030 г.,

| — | намаляване на загубите на хранителни вещества с 50 % и на използването на торове с 20 % до 2030 г., |
| --- | --- |

—

намаляване на загубите на хранителни вещества с 50 % и на използването на торове с 20 % до 2030 г.,

| — | намаляване на продажбите на антимикробни средства за селскостопанските животни с 50 % до 2030 г., |
| --- | --- |

—

намаляване на продажбите на антимикробни средства за селскостопанските животни с 50 % до 2030 г.,

| — | преразглеждане и подобряване на законодателството за хуманно отношение към животните въз основа на научните данни, |
| --- | --- |

—

преразглеждане и подобряване на законодателството за хуманно отношение към животните въз основа на научните данни,

| — | увеличаване на биологичното земеделие до 25 % от сухоземната територия на ЕС до 2030 г., |
| --- | --- |

—

увеличаване на биологичното земеделие до 25 % от сухоземната територия на ЕС до 2030 г.,

| — | изясняване на правилата за конкуренция за колективни инициативи с цел засилване на позицията на земеделските стопани във веригата на доставки, |
| --- | --- |

—

изясняване на правилата за конкуренция за колективни инициативи с цел засилване на позицията на земеделските стопани във веригата на доставки,

| — | развитие на екологосъобразен модел за компенсиране на земеделските стопани за улавяне на въглерод посредством ОСП или пазара, |
| --- | --- |

—

развитие на екологосъобразен модел за компенсиране на земеделските стопани за улавяне на въглерод посредством ОСП или пазара,

| — | засаждане на 3 милиарда дървета до 2030 г., |
| --- | --- |

—

засаждане на 3 милиарда дървета до 2030 г.,

| — | постигане на обрат в тенденцията на намаляване на опрашителите, |
| --- | --- |

—

постигане на обрат в тенденцията на намаляване на опрашителите,

| — | възстановяване на 25 000 км от реките в ЕС в състояние на свободно течащи реки, |
| --- | --- |

—

възстановяване на 25 000 км от реките в ЕС в състояние на свободно течащи реки,

| — | защита на 30 % от сухоземната територия и морските басейни, |
| --- | --- |

—

защита на 30 % от сухоземната територия и морските басейни,

| — | стимулиране на устойчиво потребление на храни и насърчаване на финансово достъпни здравословни храни за всички. |
| --- | --- |

—

стимулиране на устойчиво потребление на храни и насърчаване на финансово достъпни здравословни храни за всички.

| 2.9. | Накратко, стратегиите имат за цел да осигурят финансово достъпни и устойчиви храни за европейците, да се справят с изменението на климата, да защитят околната среда и да запазят биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | ЕИСК приветства предвидените в Зеления пакт стратегии „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие, както и поставените цели (6). |
| --- | --- |

2.10.

Търговска политика на ЕС

| 2.11. | В писмото от декември 2019 г. на председателя на Комисията за определяне на ресора на комисаря по въпросите на търговията Фил Хоган еднаквите условия за конкуренция за всички са ключово послание за търговската политика на ЕС и за мястото на Европа в центъра на основаната на правила многостранна система (7). Председателят посочва, че комисарят по въпросите на търговията ще гарантира постигането на ЦУР, като изисква всяко ново търговско споразумение да включва посветена на устойчивото развитие глава. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | ЕС посочва, че ще подкрепя световния преход към устойчиви системи на хранително-вкусовата промишленост в съответствие с целите на стратегията „От фермата до трапезата“ и ЦУР. Посредством своите външни политики, включително търговската политика, ЕС ще се стреми да развива зелени съюзи за устойчиви продоволствени системи с всички свои партньори на двустранни, регионални и многостранни форуми. Това ще гарантира пълно осъществяване и прилагане на разпоредбите относно търговията и устойчивото развитие във всички търговски споразумения, включително посредством главния служител на ЕС по правоприлагането в областта на търговията. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Ключови области за обсъждане

Значение и полза от търговията

| 3.1. | ЕС е най-голямата икономика в света с БВП от 25 000 евро на глава от населението и 450 милиона потребители (8). Съюзът е най-големият търговски блок в света. ЕС е най-големият търговски партньор за 80 държави. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Търговията и инвестициите са от първостепенна важност за ЕС. В съобщението „Търговията — за всички“ се подчертава, че над 36 милиона работни места в ЕС, едно на всеки седем, зависят от износа извън ЕС и че 90 % от световния икономически растеж през следващите 15 години се очаква да настъпи извън Европа. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3 | Вътрешната и външната търговия, които се осъществяват на единния пазар на ЕС и в рамките на свободна, лоялна и основана на правила политика на световния пазар, са изключително важни за ЕС и неговите 450 милиона граждани (9). Обемът на търговията на ЕС със стоки с останалия свят беше 3,936 трилиона евро през 2018 г. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4. | Статистиката относно търговията на ЕС със селскостопански продукти и храни (10) показва, че 2019 г. е била рекордна година. Стойността на изнесените селскостопански продукти и храни достигна общо 151,2 милиарда евро, докато вносът представляваше 119,3 милиарда евро, което прави общата стойност на търговията 270,5 милиарда евро за тази година. Търговският излишък се повиши с 10,9 милиарда евро спрямо 2018 г. и достигна рекордно високо равнище от 31,9 милиарда евро. Хранително-вкусовата промишленост играе жизненоважна роля в търговията и износа. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК вече е изтъквал преди значението на търговията със земеделски продукти за бъдещото развитие на земеделието и селското стопанство в ЕС в контекста на световната продоволствена сигурност (11). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК прие становище относно „Ролята на селското стопанство в многостранните, двустранните и регионалните търговски преговори в контекста на министерската конференция на СТО в Найроби“ (12). В становището се заявява, че СТО продължава да бъде жизнеспособен и ефективен форум за търговски преговори, особено в областта на селското стопанство. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Неуспехът на СТО да постигне напредък към многостранна търговия и кризата във връзка с механизма за уреждане на спорове представляват сериозна заплаха за многостранното сътрудничество и основаната на правила търговия. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Все пак това не би трябвало да намалява ролята на нормално функциониращата СТО в контекста на световната търговия и значението на основаната на правила многостранна система, подкрепяна от ЕС. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | В становището относно „Реформа на СТО с цел адаптиране към промените в световната търговия“ ЕИСК изразява убеждението си не само в това, че неотложните реформи следва да се осъществят във възможно най-кратък срок, по-специално с оглед на функционирането на Апелативния орган на ОУС, но и в това, че членовете на СТО би трябвало да се ангажират с по-амбициозни и системни промени. Подкрепяните от ЕИСК предложения обхващат главно три области: трудовите стандарти и достойния труд, целите във връзка с изменението на климата и постигането на ЦУР на ООН до 2030 г. (13) |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК счита, че ЕС не може да си позволи да заеме отбранителна позиция в своята търговска политика. В контекста на кризата с COVID-19 и стремежът за икономическо възстановяване в целия ЕС и по света значението и ползата от търговията никога не са били по-решаващи. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК счита, че ЕС трябва да възприеме амбициозен подход към стимулиране и способстване на икономическото възстановяване посредством Зеления пакт и Европейския план за възстановяване. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Зеленият пакт трябва да постигне оптимален баланс между поддържането на интензивна търговия и защитата на работните места и опазването на околната среда, като същевременно се запазва европейската конкурентоспособност. Също така стратегията не може да води до конкурентно предимство за вноса на пазара на Съюза от държави извън ЕС, включително за вноса на биологични продукти, произведени извън ЕС, които трябва да бъдат произведени съгласно същите стандарти на ЕС, които се прилагат към производителите от ЕС. (14) Би било необходимо да се въведе система на ЕС за проследяване и сертифициране на качеството на биологичното производство и отделно, с букви с четим размер, да се етикетират произведените в ЕС продукти, като „биологичното производство в ЕС“, и тези, произведени в държави извън ЕС като „биологичното производство извън ЕС“. Би било необходимо на равнището на ЕС да се създаде и независима и динамична система за акредитация, която в момента се извършва от един-единствен национален орган по акредитация, който действа под публичен надзор, с цел въпросите, свързани с акредитацията на контролните органи и предотвратяването на измами с биологичното производство, при извършване на дейност в сектора на биологичното производство, да се разглеждат по специфичен начин. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Ефективният и нормално функциониращ единен пазар на ЕС е от огромно значение. ЕИСК застъпва много категорично становището, че не трябва да има ренационализация на пазарите в ЕС. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК признава значението и ползата от основаната на правила търговия, която се осъществява при еднакви условия на конкуренция, и нейния решаващ принос за икономическото възстановяване в периода след края на кризата с COVID-19. |
| --- | --- |

3.14.

Търговия и устойчиво развитие

| 3.15. | Устойчиво развитие означава да се задоволяват потребностите на настоящото поколение, като се гарантира, че бъдещите поколения могат да задоволяват своите собствени потребности. В Програмата до 2030 г. на Организацията на обединените нации се определят 17 ключови цели за устойчиво развитие и 169 подцели. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие отиват много по-далече от ЦУР и определят цял нов набор от критерии с цел създаване на нов „световен стандарт за устойчивост“. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | В правото на ЕС се изисква всички съответни политики на ЕС, включително търговската политика и политиката в областта на конкуренцията, да насърчават устойчивото развитие. Търговската политика на ЕС има за цел да гарантира, че икономическото развитие е съчетано със социална справедливост, зачитане на правата на човека, високи трудови и екологични стандарти, като успоредно с това защитава санитарните и фитосанитарните норми на Съюза и се придържа към принципа на предпазливост. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | През последните години ЕИСК изготви няколко становища относно различни аспекти на търговията и устойчивото развитие, включително становища относно главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в споразуменията за свободна търговия на ЕС (15) и основната роля на търговията и инвестициите за изпълнението и осъществяването на ЦУР (16). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | В първото становище ЕИСК призовава Комисията да възприеме по-амбициозен подход във връзка със засилването на ефективното прилагане на ангажиментите в главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) и подчертава ограничения подход, възприет там по отношение на интересите на потребителите. В него се изтъкват също така въпросите, свързани с финансирането и ресурсите при работата на ВКГ (вътрешни консултативни групи), и прибягването до санкции. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Във второто становище ЕИСК счита, че ЦУР, заедно с Парижкото споразумение, ще променят из основи световния дневен ред в областта на търговията, особено търговията с промишлени стоки и селскостопански продукти. Все пак ЕИСК посочва, че ЦУР не са правно обвързващи и липсва механизъм за уреждане на спорове. В становището се подчертава ролята на отговорното бизнес поведение за подпомагането на осъществяването на ЦУР и се изтъква, че въздействието на частния сектор ще бъде ключово. Освен това се отправя призив за извършване на пълна оценка на въздействието по отношение на вероятните последици от изпълнението на ЦУР и на Парижкото споразумение върху търговската политика и политиката в областта на конкуренцията на ЕС, включително върху селското стопанство. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Общопризнат факт е, че търговията със селскостопански продукти играе ключова роля за осъществяването на повечето, ако не и на всички цели за устойчиво развитие, както и че на СТО се полага да играе важна роля за постигането им и че това би било много по-трудно без ефективен многостранен търговски механизъм (17). |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Във връзка със стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт възникват ключови въпроси, които включват търговската политика и устойчивото развитие на ЕС, като: До каква степен е реалистично ЕС да може да определи и изпълни нов набор от по-високи стандарти, надхвърлящи и отиващи по-далече от нивата на ЦУР? Може ли ЕС да накара своите търговски партньори да се съгласят с изпълнението на ТУР? Може ли ЕС да направи още една крачка и да накара търговските партньори или дори държавите — членки на ЕС, да се съгласят с друго, по-високо равнище на устойчиво развитие посредством Зеления пакт? Докъде ще стигне ЕС с налагането на ЦУР и/или стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие в бъдещите търговски преговори? Какви разходи ще наложи Зеленият пакт на европейските земеделски стопани и хранително-вкусовия сектор? Какво въздействие ще има това върху търговската конкурентоспособност на ЕС? |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | ЕИСК счита, че ЕС следва да изпълнява законодателството, като налага задължение за надлежна проверка на предприятията по цялата верига на доставки с цел установяване, предотвратяване и намаляване на екологичните и социалните рискове, както и нарушения на правата на човека. |
| --- | --- |

3.23.

Правоприлагане

| 3.24. | ЕС трябва да отдели по-голямо внимание на правоприлагането и изпълнението на ЦУР и стандартите в споразуменията за свободна търговия. От особена важност е подходящият и строг мониторинг, изпълнението и правоприлагането на всички аспекти на търговските споразумения, когато станат по-подробни и всеобхватни, и особено когато обхватът им се разшири към области на устойчивото развитие, които нямат допирна точка с икономиката, като околна среда и изменение на климата. Най-новите технологии, като тези, с които разполага Съвместният изследователски център (JRC) (18), би трябвало да се използват за наблюдение на ключови проблеми, като обезлесяването. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Процедурите за мониторинг и правоприлагане трябва да са ясни, бързи, ефективни и финансово прозрачни, разходите трябва да се поделят справедливо, като се взема предвид финансовата достъпност за дребните земеделски стопани. |
| --- | --- |

3.25.

Транспорт и енергетика

| 3.26. | Насочеността към политиката в областта на транспорта и енергетиката в Зеления пакт трябва да бъде много по-голяма. На транспорта се дължат 24 % от емисиите на CO2 в световен мащаб, като се очаква до 2030 г. да достигнат 40 % от общите емисии (19). По-широкото използване на енергия също ще бъде обект на интензивен контрол, както и необходимостта от повече стимули за енергията от възобновяеми източници. |
| --- | --- |

3.26.

Стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт

| 3.27. | Стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт трябва да бъдат силна подкрепа на икономическата устойчивост на европейските земеделски производители и селскостопанския сектор и да подобрят функционирането на пазарите, като същевременно допринасят за по-устойчив в икономическо, екологично и социално отношение хранително-вкусов сектор. Това отговаря на визията на ЕИСК за „устойчивата икономика, от която се нуждаем“ (20). |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | В своето становище относно всеобхватната продоволствена политика в ЕС (21) ЕИСК призовава за разработване на по-устойчива продоволствена политика с цел осигуряване на здравословни режими на хранене от устойчиви продоволствени системи, свързващи селското стопанство с прехраната и екосистемните услуги, и гарантиране на вериги на доставки, които опазват общественото здраве за всички прослойки на европейското общество. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | В стратегията „От фермата до трапезата“ са намерили отражение много от идеите, съдържащи се в тези становища, и ЕИСК изигра ролята на движеща сила за това. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Що се отнася до конкретното предложение за намаляване на използването на пестициди, земеделските стопани трябва да могат да заменят тези продукти с безопасни и устойчиви алтернативи, които защитават добивите и предпазват от всякакви заплахи за безопасността на храните. Научните изследвания и иновациите, основани на надеждни научни данни, са ключови за прилагането на алтернативни устойчиви решения за управление на вредителите. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | Намалената употреба на торове трябва да се основава на сигурни научни данни, свързани с плановете за управление на хранителните вещества, изпитвания на почвите, задоволяване на потребностите на насажденията от хранителни вещества, прецизно прилагане и поддържане на баланса на хранителните вещества в почвата. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Намаляването на използването на антимикробни средства е от решаващо значение за човешкото здраве и безопасност (Подходът „Едно здраве“ (22)). |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Подобряването на здравето и хуманното отношение към животните е важна и желана цел, но за съжаление невинаги се компенсира от пазара и често свързаните с това разходи не се възстановяват. В ОСП се предвижда много строга политика, която гарантира, че европейските животни се отглеждат в съответствие с най-високите световни стандарти за проследимост, здраве на животните и хуманно отношение към тях, както и най-високите световни стандарти в областта на околната среда. От гледна точка на международната търговия реципрочността по отношение на стандартите за хуманно отношение към животните би трябвало да бъде едно от основните изисквания в търговските споразумения с трети държави. |
| --- | --- |

3.33.

| 3.34. | В контекста на целите за намаляване на употребата на антимикробните средства, пестицидите и торовете в стратегията „От фермата до трапезата“, трябва да се отчете отбелязаният през последните години напредък в много държави членки, като се използват сравнителни показатели. |
| --- | --- |

3.34.

| 3.35. | Във връзка с преминаването на повече земи към биологично производство трябва да се направи оценка на въздействието от произтичащото от това намаляване на производството. Трябва да се засилят научните изследвания, за да се даде по-добро определение за „биологично“ и да се направи оценка на реалния нетен принос на „биологичното производство“ към световната устойчивост. Освен това е възможно производствените разходи за биологично земеделие да са по-високи, което отново може да не бъде отразено в търговията на дребно. Така по-скъпото биологично земеделие може да стане неустойчиво. ЕС трябва да направи оценка на въздействието върху пазара и от гледна точка на ценовата премия/рентабилността на четирикратното увеличение на биологичното производство. |
| --- | --- |

3.35.

ОСП и стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт

| 3.36. | Настоящият процес на реформа на ОСП започна през 2018 г. със законодателните предложения през юни 2018 г. (23) В новата ОСП се предвиждат по-високи амбиции, особено по отношение на околната среда и изменението на климата. |
| --- | --- |

3.36.

| 3.37. | В новите предложения за ОСП се определят следните специфични цели:






  — | подпомагане за достатъчно надеждни земеделски доходи и устойчивост в целия ЕС с цел подобряване на продоволствената сигурност, |
| --- | --- | --- |

3.37.

—

подпомагане за достатъчно надеждни земеделски доходи и устойчивост в целия ЕС с цел подобряване на продоволствената сигурност,

| — | засилване на пазарната ориентация и повишаване на конкурентоспособността, включително поставяне на по-голям акцент върху научните изследвания, технологиите и цифровизацията, |
| --- | --- |

—

засилване на пазарната ориентация и повишаване на конкурентоспособността, включително поставяне на по-голям акцент върху научните изследвания, технологиите и цифровизацията,

| — | подобряване на позицията на земеделските стопани във веригата на стойността, |
| --- | --- |

—

подобряване на позицията на земеделските стопани във веригата на стойността,

| — | принос за смекчаване на последиците от изменението на климата и за адаптация към него, както и за устойчива енергия, |
| --- | --- |

—

принос за смекчаване на последиците от изменението на климата и за адаптация към него, както и за устойчива енергия,

| — | насърчаване на устойчиво развитие и ефективно управление на природните ресурси като вода, почва и въздух, |
| --- | --- |

—

насърчаване на устойчиво развитие и ефективно управление на природните ресурси като вода, почва и въздух,

| — | принос за защита на биологичното разнообразие, подобряване на екосистемните услуги и опазване на местообитанията и ландшафта, |
| --- | --- |

—

принос за защита на биологичното разнообразие, подобряване на екосистемните услуги и опазване на местообитанията и ландшафта,

| — | привличане на млади земеделски стопани и улесняване развитието на стопанска дейност в селските райони, |
| --- | --- |

—

привличане на млади земеделски стопани и улесняване развитието на стопанска дейност в селските райони,

| — | насърчаване на заетостта, растежа, социалното приобщаване и местното развитие в селските райони, включително биоикономиката и устойчивото горско стопанство, |
| --- | --- |

—

насърчаване на заетостта, растежа, социалното приобщаване и местното развитие в селските райони, включително биоикономиката и устойчивото горско стопанство,

| — | подобряване на реакцията на селското стопанство в ЕС в отговор на обществените изисквания по отношение на храните и здравето, включително за безвредна, питателна и устойчива храна, както и за хуманно отношение към животните. |
| --- | --- |

—

подобряване на реакцията на селското стопанство в ЕС в отговор на обществените изисквания по отношение на храните и здравето, включително за безвредна, питателна и устойчива храна, както и за хуманно отношение към животните.

| 3.38. | По новата ОСП има специфично изискване преките плащания ще бъдат обвързани с по-строги изисквания в областта на околната среда и изменението на климата. Държавите членки ще трябва да предложат екосхеми, които да подкрепят земеделските стопани в изпълнението на по-стриктни изисквания от задължителните. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | В новите предложения за ОСП се уточнява, че най-малко 30 % от всяко национално финансиране за развитие на селските райони ще бъдат заделени за мерки за опазване на околната среда и във връзка с климата. Очаква се 40 % от общия бюджет на ОСП да има принос за мерките във връзка с климата (24). |
| --- | --- |

3.39.

| 3.40. | Съгласно ОСП от държавите членки се изисква да изготвят стратегически планове за изпълнение на конкретните цели на ОСП. Държавите членки ще определят целеви стойности относно това, което те желаят да постигнат през програмния период, като използват общоустановени показатели за резултатите. |
| --- | --- |

3.40.

| 3.41. | През последните две години институциите на ЕС вече отбелязаха значителен напредък при подготовката на предложенията за ОСП и е много важно предложенията за Зеления пакт да не спрат този напредък. Съгласуването на стратегическите планове по ОСП с Европейския зелен пакт ще бъде трудно, но трябва да се направи. |
| --- | --- |

3.41.

Насока за пазара на ЕС и справедливи цени

| 3.42. | В стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт се посочва много ясно, че понастоящем средните доходи на земеделски стопанин в ЕС са около половината от средните доходи на работник в икономиката като цяло. |
| --- | --- |

3.42.

| 3.43. | За да имат устойчив доход, е важно европейските земеделски стопани да получават от пазара справедлива, надхвърляща производствените разходи цена за храната. В стратегията „От фермата до трапезата“ трябва да се предвиди насока за пазара, че високите стандарти за производство на храните, налагани на европейските земеделски стопани, са важни и за това трябва да се заплаща. Стратегията „От фермата до трапезата“ трябва да допринесе за това чрез инициативи за забрана на нелоялните търговски практики (25), избягване на продажби на цени под себестойността и гарантиране, че пазарната цена е справедливо разпределена по цялата верига на доставки. |
| --- | --- |

3.43.

Бюджет

| 3.44. | Предложенията относно многогодишната финансова рамка (МФР), включително за намаляване на бюджета за ОСП с 9 % в реално изражение, не са съвместими с амбициите на стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт. |
| --- | --- |

3.44.

| 3.45. | За да бъдат постигнати целите на стратегиите, не трябва да има намаляване на бюджета за ОСП. Бюджетът трябва да се увеличи, за да се вземат предвид допълнителните изисквания към земеделските стопани и да се отчете инфлацията, да се защитят базовите доходи на земеделските стопани и схемите за стопанства в рамките на програмата за развитие на селските райони. |
| --- | --- |

3.45.

| 3.46. | Евентуалното намаляване на произведената продукция и доходите на земеделските стопани в резултат на изпълнението на тази стратегия трябва да се компенсира. |
| --- | --- |

3.46.

| 3.47. | ЕИСК отново потвърждава позицията си, че бюджетът на ЕС следва да се повиши, за да се осигури подходящо финансиране за ОСП и установените нови цели и предизвикателства на политиката (26). |
| --- | --- |

3.47.

Научна основа

| 3.48. | Действията в областта на климата трябва да се основават на точно измерване на дейността на равнище стопанство. Понастоящем начинът на изчисляване на емисиите на метан не отразява съвременните научни данни (27) и земеделските стопани не получават заслуженото за улавянето на въглерод в техните пасища и живи плетове. Тези въпроси трябва да бъдат разгледани в стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие, за да се гарантира, че всички емисии, отделени и уловени от сектора, са справедливо и точно отчетени. |
| --- | --- |

3.48.

Справедлив преход

| 3.49. | Гарантирането на справедлив преход за всички е от първостепенно значение съгласно новата екологична политика. Разходите за изпълнението на нова политика трябва да се поемат от всички — от земеделските стопани и преработвателите до търговците на дребно и потребителите. Трябва да утвърдим разбирането, че „никой не бива да бъде забравен“ (28), и да защитим най-уязвимите от непредвидените последици от новата политика. |
| --- | --- |

3.49.

Осигуряване на равностойни стандарти

| 3.50. | Споразумението на СТО за санитарните и фитосанитарните мерки от 1995 г. обхваща прилагането на разпоредбите за безопасността на храните, здравето на животните и растенията. Член 5, параграф 7 се отнася до принципа на предпазливост, който понастоящем е заложен в Договора от Лисабон. Всеки опит да се направят изменения в него на равнище, различно от многостранното, ще окаже сериозно въздействие върху световния търговски ред и бъдещата надеждност на самото споразумение (29). |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | ЕС трябва да настоява за прилагането на много по-строги, равностойни стандарти в социалната сфера и в областта на околната среда, хуманното отношение към животните и фитосанитарните мерки от страна на трети държави, които изнасят в ЕС, подобни на изискваните от европейските земеделски стопани. Вносът в ЕС на продукти, произведени при занижени стандарти, не може да се използва за изместване на висококачествена европейска продукция, произведена съгласно по-високите изисквания, залегнали в стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие. Също така Европа не може да изнася навън своята амбиция за постигане на целите във връзка с изменението на климата посредством изместване на въглеродните емисии. |
| --- | --- |

3.51.

| 3.52. | ЕС не трябва да рискува също така с големи отстъпки в селското стопанство, които биха подкопали вътрешното производство. Съюзът трябва да премахне и прилагането на двойни стандарти в селското стопанство на партньорските държави, по-специално във връзка със споразуменията за санитарните и фитосанитарните мерки и за техническите пречки пред търговията. |
| --- | --- |

3.52.

Труд

| 3.53. | Изследванията показват, че споразуменията за свободна търговия са подходящ инструмент за подобряване на положението в областта на труда в партньорските държави (30). В проучване на трудовите разпоредби в 76 от над 260 споразумения за свободна търговия, изготвено от МОТ през 2016 г., се заключава, че съчетанието от техническо сътрудничество, механизми за проверка и участие на гражданското общество са допринесли за подобряване на положението с трудовите права в различни сектори. |
| --- | --- |

3.53.

Оценка на въздействието

| 3.54. | За да има добро законодателство, се изисква внимателно предварително разглеждане, преди законодателството да бъде въведено. Всички предложени мерки като част от стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт трябва да включват подробна оценка на регулаторното въздействие включително използването на сравнителни показатели, преди да бъдат взети каквито и да е политически или регулаторни решения. |
| --- | --- |

3.54.

Горско стопанство и обезлесяване

| 3.55. | Увеличаването на площта за горско стопанство в ЕС е положителна стъпка и ще има много благотворно въздействие върху изменението на климата. То трябва да бъде съпътствано от значително финансиране, така че земеделските стопани да не губят доход заради дългия срок преди получаването на възвръщаемост от инвестициите. |
| --- | --- |

3.55.

| 3.56. | Търговската политика на ЕС трябва да бъде проникната изцяло от съзнанието, че в съответствие с постигането на целите, определени в Зеления пакт и стратегията „От фермата до трапезата“, вносът в ЕС не трябва да увеличава обезлесяването в държавите — търговски партньорки извън ЕС. Някои примери на този проблем включват вноса на говеждо месо и соя от държавите от Меркосур (Бразилия), вноса на говеждо и овнешко месо от Австралия и вноса на палмово масло от Индонезия. |
| --- | --- |

3.56.

| 3.57. | ЕИСК призовава Комисията да информира по-добре и да повиши осведомеността на европейските потребители за предизвикателствата, произтичащи от обезлесяването, като подобри екомаркировката на продуктите и като създаде европейска обсерватория за обезлесяването и механизъм за ранно предупреждение. |
| --- | --- |

3.57.

| 3.58. | ЕИСК призовава Комисията заедно с местното население да подкрепя повторното залесяване на обезлесените площи и залесяването, по-специално в Латинска Америка, Субсахарска Африка и бързо развиващите се държави. Комисията трябва да финансира също така подкрепата и техническата помощ за трети държави (включително държавни и неправителствени субекти), особено за опазване на „древните“ горски екосистеми. |
| --- | --- |

3.58.

| 3.59. | ЕИСК отправя искане към Комисията да подобри качеството и надеждността на етикетите за „нулево вносно обезлесяване“, като насърчава сближаването на инструментите и разширяването на обхвата на съществуващите сертификати, основавайки се на картографирането на земеползването чрез дистанционно наблюдение, като подкрепя производителите при изпълнението и като засилва контрола по цялата верига на доставки. |
| --- | --- |

3.59.

4.   Въздействие на COVID-19

| 4.1. | Кризата с коронавируса разкрива нашата уязвимост по отношение на глобализираните производствени вериги и международната търговия, които разчитат на принципа „точно навреме“, което не ни позволява да разполагаме със стоки от първа необходимост в случай на криза: маски, основни лекарствени средства и др. Кризи като тази ще се повтарят. Преместването на дейности в промишлеността, селското стопанство и услугите би трябвало да даде възможност за установяване на по-голяма самостоятелност по отношение на международните пазари, за възстановяване на контрола върху производствените методи и за започване на екологичен и социален преход на дейностите. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Пандемията ни напомни за силната ни връзка с природата и необходимостта от опазване на биологичното разнообразие и предотвратяване на обезлесяването. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Въздействието на продължаващата криза с COVID-19 върху световната икономика е толкова сериозно, че Международният валутен фонд (МВФ) предупреди, че светът се изправя пред най-сериозната икономическа рецесия след Голямата депресия през 30-те години на миналия век. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | МВФ прогнозира спад на световния БВП с 3 % през 2020 г., като според други забавянето на световния икономически растеж ще бъде между 2,3 и 4,8 %, което ще струва между 2 и 4 трилиона щатски долара. МВФ прогнозира, че през 2020 г. САЩ ще отбележат спад от 5,9 %, а еврозоната — 7,5 % (31). БВП на ЕС за второто тримесечие на 2020 г. намаля с 15 %, а като цяло икономиката се очаква да се свие със 7 % през 2020 г. (32) |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Една от основните последици от Голямата депресия от 30-те години на миналия век беше липсата на продоволствена сигурност и независимост, довела до недостиг на храни и масов глад в някои държави от ЕС и някои щати от САЩ, което на свой ред доведе до граждански размирици и появата на екстремистки политически групи. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Важна поука от появата на COVID-19 е значението на продоволствената сигурност и независимост за ЕС и отново изтъква решаващото значение на добре финансирана ОСП за ЕС. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Появата на COVID-19 би трябвало да увеличи значението на ОСП за ЕС (33) и да затвърди първоначалните цели на ОСП, определени в член 39 от ДФЕС, по-специално:






  — | да се осигури приемлив жизнен стандарт за хората, занимаващи се със селско стопанство, в частност посредством увеличаването на индивидуалните доходи на лицата, осъществяващи тази дейност, |
| --- | --- | --- |

4.7.

—

да се осигури приемлив жизнен стандарт за хората, занимаващи се със селско стопанство, в частност посредством увеличаването на индивидуалните доходи на лицата, осъществяващи тази дейност,

| — | да се гарантира, че доставяните продукти достигат до потребителите на разумни цени. |
| --- | --- |

—

да се гарантира, че доставяните продукти достигат до потребителите на разумни цени.

| 4.8. | Не може да не бъде подчертано значението на решителните икономически мерки от ЕС в отговор на появата на COVID-19. Отговорът на Комисията по отношение на селското стопанство до момента е разочароващ, като спешните мерки за пазара включват финансиране от само 78 милиона евро. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | По отношение на възстановяването на европейската икономика след кризата с COVID-19, ЕС стартира план за възстановяване „Next Generation EU“ от допълнителни 750 млрд. евро, като заедно с бюджета на ЕС за периода 2021—2027 г. ще се достигне до сумата 1,85 трилиона евро. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Не може да не бъде подчертано значението на решителните икономически мерки на ЕС в отговор на появата на COVID-19. Реакцията на Комисията на ЕС трябва да помогне за възстановяването и укрепването на икономиката, продоволствената сигурност, устойчивите вериги на доставки, обезпечаването и свързаното с подхода „Едно здраве“ наличие на медицински изделия, както и на селското стопанство, хранително-вкусовия сектор и опазването на околната среда. |
| --- | --- |

4.10.

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  ЦУР.

2

(3)  СОМ (2019) 640 final — Фигура 1.

3

(4)  Стратегия „От фермата до трапезата“.

4

(5)  Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие.

5

(6)  Вж. становища на ЕИСК относно „От фермата до трапезата“: устойчива стратегия за храните и Стратегията за биологичното разнообразие до 2030 г. (вж. стр. 51 и 259 от настоящия брой на Официален вестник).

6

„От фермата до трапезата“: устойчива стратегия за храните

Стратегията за биологичното разнообразие до 2030 г.

(7)  Вж. писмото.

7

(8)  https://ec.europa.eu/trade/policy/eu-position-in-world-trade/.

8

(9)  Евростат.

9

(10)  https://ec.europa.eu/info/news/2019-record-year-eu-agri-food-trade-2020-mar-27_en#moreinfo.

10

(11)  Становище на ЕИСК относно „Значението на търговията със земеделски продукти за бъдещото развитие на земеделието и селското стопанство в ЕС в контекста на световната продоволствена сигурност“ (ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр.97)..

11

„Значението на търговията със земеделски продукти за бъдещото развитие на земеделието и селското стопанство в ЕС в контекста на световната продоволствена сигурност“

(12)  Становище на ЕИСК относно „Ролята на селското стопанство в многостранните, двустранните и регионалните търговски преговори в контекста на министерската конференция на СТО в Найроби“ (ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр.20).

12

„Ролята на селското стопанство в многостранните, двустранните и регионалните търговски преговори в контекста на министерската конференция на СТО в Найроби“

(13)  https://www.eesc.europa.eu/bg/node/63550.

13

(14)  Вж. законодателството на ЕС за сектора на биологичното производство: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/farming/organic-farming/legislation_bg

14

(15)  Становище на ЕИСК относно „Главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в споразуменията за свободна търговия (ССТ) на ЕС“ (ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 27).

15

„Главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в споразуменията за свободна търговия (ССТ) на ЕС“

(16)  Становище на ЕИСК относно „Основната роля на търговията и инвестициите за изпълнението и осъществяването на целите за устойчиво развитие (ЦУР)“ (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 27).

16

„Основната роля на търговията и инвестициите за изпълнението и осъществяването на целите за устойчиво развитие (ЦУР)“

(17)  Вж. бележка под линия 12.

17

(18)  https://ec.europa.eu/info/departments/joint-research-centre_en.

18

(19)  Становище на ЕИСК относно „Ролята на търговската и инвестиционната политика на ЕС за подобряване на икономическите показатели на ЕС“ (ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 38)  — по-специално Глава 5, която разглежда търговията и устойчивото развитие, по-специално по отношение на целите за устойчиво развитие и Парижкото споразумение.

19

„Ролята на търговската и инвестиционната политика на ЕС за подобряване на икономическите показатели на ЕС“

(20)  Становище на ЕИСК относно „Устойчивата икономика, от която се нуждаем“ (ОВ C 106, 31.3.2020 г., стр. 1).

20

(21)  Становище на ЕИСК относно „Приносът на гражданското общество за разработването на всеобхватна продоволствена политика в ЕС“ (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 18).

21

„Приносът на гражданското общество за разработването на всеобхватна продоволствена политика в ЕС“

(22)  https://onehealthejp.eu/about/.

22

(23)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/budget-may2018-modernising-cap_bg.pdf.

23

(24)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/bg/IP_18_3985.

24

(25)  Становище на ЕИСК относно „Подобряване на веригата за доставка на храни“ (ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 165).

25

(26)  https://www.eesc.europa.eu/bg/our-work/opinions-information-reports/opinions/cap-legislative-proposals.

26

(27)  Allen, M.R., Shine, K.P., Fuglestvedt, J.S., Millar, R.J., Cain, M., Frame, D.J. и Macey, A.H., (2018 г.) A solution to the misrepresentations of CO2-equivalent emissions of short-lived climate pollutants under ambitious mitigation. (Решение за неправилното представяне на емисиите на атмосферните замърсители с краткотраен живот в еквивалент на CO2 при амбициозно намаляване) npj Climate and Atmospheric Science, 1(1), стр. 16.

27

A solution to the misrepresentations of CO2

2

(28)  Становище на ЕИСК относно „Никой не бива да бъде изоставен“ (ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 30).

28

„Никой не бива да бъде изоставен“

(29)  Вж. бележка под линия 12.

29

(30)  Innovation in the social pillars of sustainable development (Иновации в социалните стълбове на устойчивото развитие) от д-р Evita Schmieg (Германски институт за международни въпроси и сигурност — SWP).

30

Innovation in the social pillars of sustainable development

(31)  https://blogs.imf.org/2020/04/14/the-great-lockdown-worst-economic-downturn-since-the-great-depression/.

31

(32)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX:52020DC0456

32

(33)  Становище на ЕИСК относно „ОСП — законодателни предложения“, ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 214..

33

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/77 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/77

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Енергетика: жените като равнопоставени участници през 21-ви век“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 429/11)

| Докладчик: | Laure BATUT |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Evangelia KEKELEKI |

Докладчик:

Laure BATUT

Съдокладчик:

Evangelia KEKELEKI

| Решение на Пленарната асамблея | 20.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 23.7.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 208/4/2 |

Решение на Пленарната асамблея

20.2.2020 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

23.7.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

208/4/2

1.   Заключения и препоръки

ЕИСК препоръчва на Комисията да насърчава всички органи, вземащи решения, за:

| 1.1 | Създаване на условия за достъп до енергия за всички, намаляване на енергийната бедност и събиране на качествени данни, разбити по пол и придружени от подходящи показатели. |
| --- | --- |

1.1

Създаване на условия за достъп до енергия за всички, намаляване на енергийната бедност и събиране на качествени данни, разбити по пол и придружени от подходящи показатели.

| 1.2 | Укрепване и прилагане на съществуващото законодателство по въпросите на равенството както на европейско, така и на национално равнище. |
| --- | --- |

1.2

Укрепване и прилагане на съществуващото законодателство по въпросите на равенството както на европейско, така и на национално равнище.

| 1.3 | Изготвяне на политика, насочена към равенството между половете в професиите, застъпени в енергийния сектор, тъй като „Уменията на жените са от значение!“ |
| --- | --- |

1.3

Изготвяне на политика, насочена към равенството между половете в професиите, застъпени в енергийния сектор, тъй като „Уменията на жените са от значение!“

| 1.4 | Създаване на равни условия за обучение по професиите в енергетиката в държавите членки и на европейско равнище — създаване на „Европейски колеж за НТИМ“ (науки, технологии, инженерство и математика). |
| --- | --- |

1.4

Създаване на равни условия за обучение по професиите в енергетиката в държавите членки и на европейско равнище — създаване на „Европейски колеж за НТИМ“ (науки, технологии, инженерство и математика).

| 1.4.1 | Приканване на държавите членки да разработят „малки политехнически училища“ за деца, за да ги запознаят с НТИМ. |
| --- | --- |

1.4.1

Приканване на държавите членки да разработят „малки политехнически училища“ за деца, за да ги запознаят с НТИМ.

| 1.5 | Създаване на равни условия на пазара на труда в енергийния сектор: |
| --- | --- |

1.5

Създаване на равни условия на пазара на труда в енергийния сектор:

| 1.5.1 | Представяне по пол на данните за всички части на сектора, в това число на тази на енергията от възобновяеми източници, както и за енергийната бедност. Разглеждане на възможностите за жените, като не се допуска енергийният и цифровият преход да застрашат кариерата и заплатата на жените. |
| --- | --- |

1.5.1

Представяне по пол на данните за всички части на сектора, в това число на тази на енергията от възобновяеми източници, както и за енергийната бедност. Разглеждане на възможностите за жените, като не се допуска енергийният и цифровият преход да застрашат кариерата и заплатата на жените.

| 1.5.2 | Въвеждане на задължителни мерки относно прозрачността в заплащането и възнагражденията, тъй като това е предпоставката за реално равно заплащане на всички равнища. |
| --- | --- |

1.5.2

Въвеждане на задължителни мерки относно прозрачността в заплащането и възнагражденията, тъй като това е предпоставката за реално равно заплащане на всички равнища.

| 1.5.3 | Налагане на паритет в управителните съвети на дружествата. |
| --- | --- |

1.5.3

Налагане на паритет в управителните съвети на дружествата.

| 1.6 | Развиване на социалния диалог и колективните трудови договори, навсякъде в Европа, по отношение на равенството в дружествата от енергийния сектор. |
| --- | --- |

1.6

Развиване на социалния диалог и колективните трудови договори, навсякъде в Европа, по отношение на равенството в дружествата от енергийния сектор.

| 1.7 | Промяна в манталитета на самите жени благодарение на модели и създаване на европейска мрежа на „Екип Европа“. |
| --- | --- |

1.7

Промяна в манталитета на самите жени благодарение на модели и създаване на европейска мрежа на „Екип Европа“.

| 1.8 | Промяна в манталитета на мъжете и в обучението по мениджмънт. |
| --- | --- |

1.8

Промяна в манталитета на мъжете и в обучението по мениджмънт.

2.   Въведение: Енергийният сектор и жените

| 2.1 | Равенството е основна ценност на ЕС, основно право и принцип от Европейския стълб на социалните права. То е част от целите на ООН за устойчиво развитие. Член 8 от ДФЕС го превръща в хоризонтална клауза, на която се основава включването на принципа на равенство във всички политики. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | През настоящата 2020 г., през която се отбелязва 25-ата годишнина от Декларацията от Пекин (1), Европейският съюз се стреми да премахва неравенствата и чрез нова стратегия да насърчава равенството между половете. Напоследък по тази тема бяха изготвени множество документи, които ЕИСК не възнамерява нито да повтаря, нито да перифразира, но подкрепя заключенията в тях, така например онези, които са включени по искане на комисия FEMM на Европейския парламент (2) относно ролята на жените в енергийния преход, заключенията в съвсем скорошното съобщение на Комисията относно нейната Стратегия за равенство между половете (2020 — 2025 г. (3)) [COM(2020) 152 final], и онези от проучванията, проведени от Европейския институт за равенство между половете (EIGE) (4). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Комисията счита, че „в бизнеса, политиката и обществото като цяло можем да разгърнем пълния си потенциал само ако използваме целия си талант и многообразие. Равенството между половете води до повече работни места и по-висока производителност — потенциал, който трябва да бъде реализиран в хода на нашето адаптиране към зеления и цифровия преход и работа за преодоляване на демографските предизвикателства“.

  Всички предизвикателства пред енергийния сектор са включени в този параграф: потенциал и производителност, пригодност за заетост и следователно квалификации и равновесие между професионалния и личния живот, равенство между половете, демография, сътресение от екологичния и цифровия преход. |
| --- | --- |

2.3

Всички предизвикателства пред енергийния сектор са включени в този параграф: потенциал и производителност, пригодност за заетост и следователно квалификации и равновесие между професионалния и личния живот, равенство между половете, демография, сътресение от екологичния и цифровия преход.

| 2.4 | Равнището на заетост сред жените преди последиците от кризата, предизвикана от коронавируса, е по-висока от всякога в ЕС, но много жени все още се сблъскват с пречки при навлизане или оставане на пазара на труда. Във всички сектори на дейност все по-често се задава въпросът „къде са жените?“, което е напредък в сравнение с минали е времена, когато саркастично се питаше: „какви жени?“. Това не означава, че разделението между мъжете и жените в сферата на труда е преодоляно. Както множество сектори с известно техническо измерение, енергетиката изостава в постигането на паритет: в Европа тя наема на работа средно едва 22 % жени. Така е например в Хърватия (5). Данните относно енергията от възобновяеми източници също трябва да се събират разбити по пол. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Енергетиката е широкообхватен сегмент на икономиката, свързан със суровините, крайните продукти и услугите, обхващащ добив, производство, пускане на пазара, транспорт и разпределение, дипломация, физическа и геополитическа сигурност, като по този начин осигурява използването на въглища, дървесина, петрол, газ, атомна, вятърна и слънчева енергия, вода и др., за да се гарантира на гражданите, потребителите и предприятията достъп до електроенергия, отопление и автономност на транспорта. Този сегмент се характеризира с това, че е основна движеща сила за другите сектори на икономиката. Той се нуждае от всички таланти. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | В енергийния сектор, разглеждан във всичките му аспекти, се проявяват много стереотипи по отношение на пола, в него мъжете са в господстващо положение, което поражда големи професионални дисбаланси между мъже и жени, както в частния, така и в публичния енергиен сектор, без навсякъде да се забелязва истинска воля за предприемане на действия, чрез които този дисбаланс да се преодолее по цялата веригата за създаване на стойност (6). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Броят на жените на ръководни длъжности в енергийния сектор е много малък. Проучване на EIGE от 2012 г. показа, че в Германия, Испания и Швеция 64 % от 295 дружества от този сектор не са имали нито една жена в своите изпълнителни органи. Положението е по-добро в сектора на възобновяемата енергия и на петрола в северните държави, но във всички държави членки няма жени на ръководни длъжности в областите на технологиите, свързани с енергетиката. През 2019 г. неравенствата между половете в този сектор продължават да будят загриженост (51,9 индексни пункта (7)), въпреки че EIGE посочва, че през последните години почти всички държави членки са постигнали напредък. |
| --- | --- |

2.7

3.   Общи бележки: необходимостта от намаляване на пропастта

| 3.1 | За да се ускори промяната, е необходимо да се действа едновременно в различни направления и да се преодолеят разделенията, които са се натрупали и си взаимодействат. |
| --- | --- |

3.1

3.2   Разделението в достъпа до енергия

| 3.2.1 | Известно е, че трансформацията на енергийната система не е единствено технически въпрос, но и дълбоко социален. В това отношение трябва да се обърне специално внимание на достъпността на енергия за всички. В Европейския съюз все още има домакинства с проблеми с достъпа до енергия (8), било поради местоположението им спрямо веригите, било поради тяхната бедност. Жените, които са натоварени с домакинството, страдат най-много от това, че често трябва да правят труден избор за себе си и за своите деца дали да се хранят или да се отопляват („heat or eat“). Енергийните политики не са чувствителни към проблемите, свързани с разпределението на отговорностите в домакинствата, поради което енергийната бедност следва да се разглежда от гледна точка на пола (9). Липсата на достъп до енергия ги лишава и от достъп до цифровите технологии, което значително усложнява техния живот и ги изолира от социалната среда, труда, образованието и културата. По този начин липсата на достъп до енергия се комбинира с цифровото разделение, понякога утежнено от възрастовото. Необходимо е да се признаят всички аспекти и да се разглежда по конкретен начин полът в по-неблагоприятно положение. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Събирането на качествени данни относно използването на енергия от домакинствата би позволило да се създаде по-точна представа за истинската същност на тяхната бедност, която изисква цялостен подход, за да се води борба с нея. Освен социалната цена, на която се продава енергията, средствата за решаване на проблема с енергийната бедност са свързани със селищните политики, политиките за жилищно настаняване, за достъпа до заетост, за равнището на заплатите, за практиките за продажба от дружествата на крайния потребител. Според проучванията на ОИСР, жените са потребители, заинтересовани от устойчивото развитие. Поради техните отговорности в домакинствата и тяхната роля на възпитателки и чрез повишаване на осведомеността относно рационалното използване на енергията и рециклирането, те са ключови участници в променящите се модели на поведение (10). |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Политическото разделение

| 3.3.1 | Европейската енергийна политика се основава на пет тясно свързани измерения:






  — | Сигурност на доставките, |
| --- | --- | --- |

3.3.1

—

Сигурност на доставките,

| — | Напълно интегриран пазар, |
| --- | --- |

—

Напълно интегриран пазар,

| — | Енергийна ефективност за намаляване на търсенето, |
| --- | --- |

—

Енергийна ефективност за намаляване на търсенето,

| — | Декарбонизация на икономиката, |
| --- | --- |

—

Декарбонизация на икономиката,

| — | Научни изследвания и иновации за конкурентоспособност. |
| --- | --- |

—

Научни изследвания и иновации за конкурентоспособност.

И за да се постигне успех, Комисията се стреми към:

| — | Прогнозиране на промяната, като се гарантира сигурността на преходите, |
| --- | --- |

—

Прогнозиране на промяната, като се гарантира сигурността на преходите,

| — | Насърчаване на мобилността, |
| --- | --- |

—

Насърчаване на мобилността,

| — | създаване на работни места, |
| --- | --- |

—

създаване на работни места,

| — | повишаване на качеството на данните, |
| --- | --- |

—

повишаване на качеството на данните,

| — | и повишаване на квалификациите. |
| --- | --- |

—

и повишаване на квалификациите.

| 3.3.2 | Никога не е разглеждано именно мястото на жените. В този сектор обаче те са в подчинено положение и все още са първите, които подлежат на съкращения в случай на криза, независимо от естеството на кризата. Политическото разделение не може да бъде намалено без да се предприемат конкретни мерки в тяхна полза във всяка от областите на политиката, още повече, че това е част от целите на ООН за устойчиво развитие (11). |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | ЕИСК подчертава, че разработените в енергийния сектор политики още от създаването им страдат от недостатъка, че в тях не се отчита принципът на равенство между половете. Комитетът изразява желание методиката
  „Определяй, планирай, действай, проверявай“, разработена от EIGE в неговата публикация „Полът и енергетиката (12)“, да бъде широко разпространявана под формата на стимулиране на правителствата на държавите членки и учебните заведения за обучение в областта на мениджмънта в енергийния сектор и в неговите дружества. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Както EIGE ЕИСК счита, че принципът на равенство между половете може да бъде включен на всички етапи на политиката в областта на енергетиката. След анализа на ситуациите и консултацията със заинтересованите страни, проучването на бюджетирането, фазата на изпълнение следва да започне с повишаване на равнището на осъзнаване и изграждане на капацитет и следователно повишаване на квалификациите; „набор от инструменти за равенството между половете“, модул за обучение по енергетика (финансиран от 7-а РП), показа важността на пола в енергийния сектор и начина, по който научните изследвания в тази област може да бъдат засегнати от този въпрос (13); и накрая, оценката на политиките и програмите трябва да се прави след тяхното прилагане. Комитетът приветства волята да се върви в тази посока, която Комисията потвърждава в последното си съобщение относно равенството. |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   Разделенията на пазара на труда

3.4.1   Заетостта

| 3.4.1.1 | Във Франция EDF се гордее, че в персонала си има 25 % жени, а в управителните си комитети — 27 %. Докато френският закон налага жените там да бъдат 40 %. Все пак това дружеството е предприело цифрова кампания в търсене на идеи, за да се дискутира, насочва, убеждава, насърчава и „да се развива индустрията за жените (14)“. В настоящата ситуация често самите жени се мобилизират, за ба бъдат чути. Например през 2018 г. в Испания 57 асоциации от енергийния сектор публикуваха общ манифест „En Energia NO sin Mujeres“ („НЕ без жени в енергетиката“) (15), за да заявят, че е време в публичната сфера да има жени експерти, за да бъде енергийният преход по-поносим и по-справедлив. Европейската комисия потвърди отново, че „задача на Съюза е да насърчава равенството между жените и мъжете във всички свои дейности“ и следователно на всички държави членки, чийто индекс за равенството между половете средно е само 67,4 от 100 точки. В Австрия енергоразпределителните дружества също изготвиха програми, за да привлекат интереса на жените, често в сътрудничество със средните училища и университетите (16). |
| --- | --- |

3.4.1.1

| 3.4.1.2 | В ядрения сектор изключването на жените до известна степен се възприема като легитимно, „като се вземат предвид неговите професии в сферата на науката и техниката, където те все още са малко на брой“. Делът на жените във френския Комисариат по атомна енергия и алтернативни енергии (CEA) нараства бавно: през 2018 г. те представляват 33,8 % от целия персонал срещу 30 % през 2008 г.; 30,3 % от управленския персонал (26,5 % сред научните кадри) и 39,4 % за другите членове на персонала. |
| --- | --- |

3.4.1.2

| 3.4.1.3 | Жените все още са по-слабо представени в нефтената и газовата промишленост. Там те представляват едва 20 % от служителите, 17 % от ръководителите и 1 % от главните изпълнителни директори на дружества (17). Постепенно на тях започва да се гледа като на „неизползвани резерви“, а представеността на половете един ден би могло да бъде предимство за творчество в техническите професии и решение на поколенческото и демографското разделение. Упоритите стереотипи трябва да бъдат изоставени в полза на възстановяване на баланса в заетостта. Жените, които трябва първо да се ангажират в техническите системи на обучение, следва да продължат да полагат усилия. |
| --- | --- |

3.4.1.3

| 3.4.1.4 | Жените в енергийния сектор, както и другите работници, имат различен статут. В него те са също по-ниско платени от мъжете и по-лесно биват уволнявани; в Европейския съюз те продължават да са в неблагоприятно положение поради факта, че обществото все още е организирано така, че разчита на личното време на жените за осигуряване на непрофесионални социални и емоционални функции (грижи за децата, за възрастните и т.н.). |
| --- | --- |

3.4.1.4

3.4.2   Квалификациите

| 3.4.2.1 | В ЕС все още съществува териториален фактор и социален натиск, които пречат на девойките да получават достъп до висшето образование. В селските райони на Южна Европа определени категории от населението продължават да считат, че мястото на девойките е вкъщи. Цифровата неграмотност ги отдалечава окончателно от професиите в сферата на енергетиката, което представлява обща загуба на умения за обществото. |
| --- | --- |

3.4.2.1

| 3.4.2.2 | Всичко започва с обучението и квалификациите. Според EIGE, освен това все още съществува хоризонтална сегрегация между студенти и студентки. Момчетата по-лесно се насочват към науките, а когато девойките се дипломират в областта на науките, няколко години след получаване на дипломите си не упражняват технически професии. Постъпването им в предприятие може да е проблематично: „Докато следвах инженерство, с мен се отнасяха както с другите, но когато започнах да работя, всичко се промени. Централата не беше построена с идеята, че един ден в нея ще работят жени; нямаше нито облекла за радиационна защита, нито съблекални за жени“ (18), казва една жена, която описва положението си в ядрена централа в началото на кариерата си. Това преживяване е познато на мнозина. През 2017 г. въпреки че хърватските жени са получили 60 % от магистърските и 55 % от докторските степени, те все още страдат от последиците на „стъкления таван“ в професионалния живот на енергийния сектор, където тяхното равнище на присъствие в управленските структури остава между 13 до 16 % и 19 % в дружествата, регистрирани на фондовата борса. |
| --- | --- |

3.4.2.2

| 3.4.2.3 | Във Франция висшите техническите училища, които приемат под 30 % жени, трудно се постигат показателите за представеността на половете в професионалния бранш на ЕГП (19). През 2017 г. в чисто техническата специалност на този бранш е имало само 14 % жени, докато в бранша на търговията и на услугите те преобладават! Каква е добавената стойност на жените? Че са социални, човечни, умеят да подреждат папките и да правят кафе? Или да бъдат техници, инженери, изследователи? Жените се нуждаят от действителни равни възможности, за да влязат в секторите на енергетиката, и от признаване на техните способности, за да останат там и да израстват професионално. Испания отбелязва, че въпреки определени мерки за отвореност към жените, някои от тях не се насочват към техническите сектори (20). Стереотипите по отношение на изучаването на математика и физика, определено за младежите, трябва да бъдат премахнати чрез структурата на образованието, нагласата на преподавателите и възпитанието на родителите още от постъпването на децата в началното училища, за да могат жените да променят отношението към себе си. Има вдъхновяващи примери: в Полша „Малкият политехнически институт за деца“ работи с момичета и момчета в начална училищна възраст, като ги запознава с технически дисциплини, за да предотврати страха им от НТИМ. |
| --- | --- |

3.4.2.3

3.5   Кариерите и заплатите

| 3.5.1 | За жените невинаги е лесно да постигнат задоволително равновесие между професионалния и личния си живот в тези трудни професии. Поради липса на модели, понякога те сами се отказват. Жените се нуждаят от солидарността на настойници, от ментори — жени с изключителни качества, които да ги напътстват и да засвидетелстват своето доверие. ЕИСК счита, че обучението на отговарящите за човешките ресурси в дружествата от този бранш следва да ги подготвя да бъдат осведомени и находчиви в полза на всички, мъже и жени, при насочването на тяхната работа и кариера, за да може кариери, смятани за изключителни, да се възприемат като съвсем обикновени. През 2019 г. в Хърватия беше създадена мрежа от жени, по примера на Международния съвет за големите електрически системи (CIGRE), световна общност за сътрудничество, за взаимопомощ в развитието на техните кариери в енергетиката (21). Комитетът счита, че въвеждането на квоти, за да се установи паритет в управителните съвети на дружествата, е вече необходим знак. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | За развитието на кариера на основата на НТИМ (науки, технологии, инженерство и математика) в секторите на енергетиката, жените все още срещат твърде много пречки от вътрешно естество в своите предприятия, както в публичния, така и в частния сектор. Комисията призовава всички да са „свободни да следват избрания от тях жизнен път“ на равни начала. Тя трябва да предвиди допълнителни средства за жените в сектор, където физическата сила вече не е най-полезното качество, но продължава да е критерий за пригодност. Равенството трябва да може да бъде измервано чрез качествени показатели относно получаваните кариерни възможности и за еднаква квалификация и степен чрез размера на възнагражденията. Те включват основни заплати и добавки към заплатите. В това отношение ЕИСК напълно подкрепя целите на Международната коалиция за равното заплащане за работа (22). Комитетът препоръчва да бъдат въведени задължителни мерки относно прозрачността в заплащането и възнагражденията, тъй като това е предпоставка за реално равно заплащане. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6   Ролята на националния и европейския социален диалог

ЕИСК счита, че сключените споразумения следва да бъдат включени в управлението на браншовете и дружествата.

3.6.1   Споразумения и колективни трудови договори

Ролята на социалния диалог е от първостепенно значение за развитие на подходящите условия на труд и за гарантиране на жените сигурността на работното място и заетостта в енергийния сектор. Предприятията от електрическата и газовата промишленост във Франция подписаха със синдикатите браншово споразумение за 4 години, подготвяйки всички области, в които да се предприемат действия, за да се постигне напредък към равенството между половете в професионалната област (23). CEA има фирмено споразумение. Би било много важно, във всички държави членки подобни, одобрени от социалните партньори мерки, да бъдат включени в колективните трудови договори, за да са напълно приложими юридически.

3.6.2   КСО (Корпоративна социална отговорност), акт с незадължителен характер

Например през 2018 г. дружеството Électricité de France подписа със синдикатите споразумение за КСО, с което се цели да се гарантира представеността на половете на всички равнища на дружеството и се ангажира да насърчава жените ръководители да заемат ключови длъжности. То се опира на засилване на привлекателността на техническите професии за младите жени и на спазване на гаранцията за равните възможности за жените и мъжете от групата през цялото им професионално развитие. Това е добър ангажимент, но какво остава от такъв акт с незадължителен характер (soft law); той изисква постоянна бдителност, по-специално от страна на жените, за да бъде прилаган и за да се проверява дали е в съответствие със закона, който все още е необходим.

4.   Възможност или риск е енергийният преход за жените?

| 4.1 | Преминаването към нисковъглеродна икономика променя начините на производство към структури с по-малки размери, къси вериги, като се възстановява балансът между енергиите от изкопаеми източници или ядрени горива и енергиите от възобновяеми източници. „Интелигентните“ сгради, които могат да съхраняват енергията, „интелигентните мрежи“ и др., мобилизират техниките, върховите информационни технологии и изкуствения интелект. В периода преди COVID-19, когато цената на петрола беше висока, предприятията, ръководени от жени, бяха склонни да инвестират в енергии от възобновяеми източници и да отчитат заплахите за околната среда (24). Техният коефициент на икономическа активност в този сектор се повишаваше, макар че в инженерството все още е нисък (28 % според Международната агенция за възобновяема енергия (IRENA). Дестабилизирането на енергийните пазари поради загубата от обезценяване на енергията от въглеродни източници, причинена от кризата, има опасност да повлияе на тази тенденция. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | В тези нови, по-„леки“ дейности, светът на енергетиката има голяма нужда от многообразие, от новаторски умения, от профили, представящи възможно в най-голяма степен обществото като цяло. Признава се, че е необходимо обществото да се ангажира с преходите, тъй като енергийният преход се захранва от цифровия преход, с техните възможности и най-вече с техните разходи за работни места и преструктурирания (25). И за тази цел ще трябва да има жени. Те все още са малко на брой в енергетиката. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | В сектора на енергиите от възобновяеми източници все още не са очертани общите кариерни профили. Комитетът иска да отправи предупреждение за две изкушения:






  1) | едното е, че би могло да се създаде обратно неравенство с повече жени отколкото мъже в сектора на енергиите от възобновяеми източници; |
| --- | --- | --- |

4.3

1)

едното е, че би могло да се създаде обратно неравенство с повече жени отколкото мъже в сектора на енергиите от възобновяеми източници;

| 2) | другото е енергийният и цифровият преход да се използват за създаване на капани на ниските заплати в един прекалено феминизиран сектор и капани за кариерата на жените, които не биха имали други възможности за развитие на кариерата си в традиционните енергийни сектори. |
| --- | --- |

2)

другото е енергийният и цифровият преход да се използват за създаване на капани на ниските заплати в един прекалено феминизиран сектор и капани за кариерата на жените, които не биха имали други възможности за развитие на кариерата си в традиционните енергийни сектори.

ЕИСК отново призовава браншовите и фирмените споразумения относно равенството да бъдат включени в приложимото договорно право.

5.   Конкретни бележки

| 5.1 | Реализирането на собствения потенциал е индивидуално и колективно предизвикателство в застаряващото и силно конкурирано от талантите на други търговски сили европейско общество. Мъже и жени трябва да комбинират много различни умения в един по-хоризонтален енергиен контекст, в който се използват платформи и мрежи. В този контекст стиловете на управление се променят. Цифровата неграмотност обаче продължава да съществува и трябва да бъде положено усилие, за да бъде изкоренена в целия Европейски съюз. Днес се работи в рамките на вече установени права. Трябва бързо да се постигат резултати. Талантът на жените е от значение! |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Къде да се реализират?
  „Жените биха разширили набора от налични умения“ и „многообразието е ключов елемент на конкурентоспособността (26)“. Изкуственият интелект и използването на големите информационни масиви имат ли пол? Тази област е широко отворена, всичките ѝ приложения не са познати и това е крайно необходима за международната конкуренция на Европа област, както за жените, така и за мъжете. Необходимо е жените да се обучават, да се насърчават да държат „под обсада“ този сектор, като за девойките в колежите, средните училища и на обектите се осигури популяризиране на професиите в сферата на енергетиката там, където те се прилагат. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Да се даде на жените енергията и средствата, за да могат да вземат решения. Предприятието, голямо или малко, изисква все повече етика. И поради тази причина често се наемат на работа жени, тъй като структурите, които се развиват, насочени към децентрализирани системи за производство на енергия, биха били склонни да увеличат равенството между половете при вземането на решения. Ето защо се признава, че техните мотивации биха били различни от тези на мъжете и че нетехническите умения биха имали стойност за напредъка на предприятието. Според ЕИСК това признаване може да бъде положително, но може да бъде и клопка, насърчаваща запазването на статуквото. Жените трябва да продължат да бъдат бдителни. Във всички случаи равенството е право и трябва да се прояви в кариерата и възнаграждението независимо от ситуации на криза или демографски проблеми. |
| --- | --- |

5.3

5.4   Да се създаде „Европейски колеж за НТИМ“ по модела на Брюж, но с променящи се квоти

ЕИСК настоятелно призовава Комисията да създаде в най-кратък срок в Брюксел бакалавърски колеж, наречен „Европейски колеж за НТИМ“ (27), който да включва сектор „Енергетика“ с квота за студентки от 80 % при откриването му, а няколко години по-късно да постигне паритет. Комитетът препоръчва да не се чака намирането на упорит екип, като този, съставен от Мадриага, Чърчил, Спак и Де Гаспери, които създадоха Европейския колеж в Брюж. Препоръчва обаче да го предложи в най-кратък срок на Съвета.

| 5.4.1 | Както за колежа в Брюж, държавите членки биха осигурили първия подбор на приетите студенти/студентки и тяхното финансиране чрез стипендии. Което не би попречило на Съвета да отпусне оперативен бюджет на това училище за високи постижения. Предоставяните в него обучения следва да бъдат насочени почти изключително към усвояването на знания и ноу-хау, характерни за дейностите, свързани с НТИМ, с приложни сектори и учебни програми, които може да обхващат много дисциплини, една от които да е посветена на енергетиката.
  Този водещ колеж би създал европейски имидж за високи постижения, в който полът е без значение, на професиите в енергетиката— добавена стойност за всички големи национални висши учебни заведения, и така би могъл да играе роля на модел и да представлява важен лост за феминизирането на професиите в енергетиката и за събирането на всички таланти. |
| --- | --- |

5.4.1

Този водещ колеж би създал европейски имидж за високи постижения, в който полът е без значение, на професиите в енергетиката— добавена стойност за всички големи национални висши учебни заведения, и така би могъл да играе роля на модел и да представлява важен лост за феминизирането на професиите в енергетиката и за събирането на всички таланти.

| 5.4.2 | Както Европейският колеж, който има филиали в Брюж и Натолин (Полша), Колежът по инженерство и компютърни науки следва да има няколко филиала в Европейския съюз, които да работят в мрежа с вече съществуващите на европейско равнище структури като научните клъстери и например НПО „EURO-CASE“ (28), която обединява националните академии за инженерство, приложни науки и технологии от 21 европейски държави или EIT-InnoENergy (29), Европейският институт за иновации и технологии, който е включен в програмата „Хоризонт 2020“ и има за цел да насърчава иновациите, предприемачеството и образованието в областта на енергийния преход и устойчивите енергии, който сближава университети, предприемачи и научноизследователски институти (30) по цялата верига за създаване на стойност. |
| --- | --- |

5.4.2

| 5.4.3 | Във връзка с портала за отворени данни на Европейския съюз (31), които са безплатни и могат да бъдат използвани многократно, тук ЕС би разполагал с мощен и желан инструмент, включващ жени и мъже и предоставящ връзки към другите индустрии и научноизследователски центрове. Всички училища с високи постижения придават стойност на регионите, в които се намират. Европейската добавена стойност придава още по-висока стойност. |
| --- | --- |

5.4.3

5.5   Развитие на „Екип Енергетика Европа“

Някои асоциации (32) вече работят активно по промяна на манталитета на младите жени, за да могат те сами да се насочат към професиите в сферата на енергетиката. Жени на ръководни постове в сектора се събират и организират дейности с ученички от средните училища и студентки, за да представят своите професии и група професии в сферата на енергетиката. В Полша програма, наречена „Момичета в политехническото училище“ (33), постигна много добри резултати. Целта беше да се насърчат жените да учат в технически колежи и да се преодолеят стереотипите чрез различни дейности, по-специално чрез дни на отворени врати в тези институции. ЕИСК счита, че е от първостепенно значение този подход да бъде систематизиран посредством пряк обмен на европейско равнище чрез „Екип Енергетика Европа“. Във всички държави членки, при въвеждането на еврото, екипи от доброволци под ръководството на местните представителства на Комисията отиваха доброволно да разговарят с гражданите, за да им обяснят промените, които ще бъдат предизвикани от навлизането на единната валута.

| 5.5.1 | По същия начин „Екип Енергетика Европа“ биха могли да разговарят със студентките, за да им обяснят как функционират научните изследвания, технологията, снабдяването, трансевропейските мрежи, ценообразуването, системите за регулиране, енергийните пазари и какви работни места биха могли да намерят там. |
| --- | --- |

5.5.1

| 5.5.2 | Тези екипи, на които е възложено да запознават колежанките, ученичките от средните училища и студентките с професиите на жените — инженери и техници и да привлекат вниманието им към тези професии, трябва да включват жени, които да служат за пример и да показват, че тези професии (наричани по-скоро „мъжки“) са достъпни за девойките. |
| --- | --- |

5.5.2

| 5.5.3 | На професионално равнище тези екипи биха могли да споделят добрите практики, да насърчават връзките и обмена с други мрежи и асоциации в Европейския съюз. Мъжете също се ангажират. Те осигуряват по-специално наставничество и настойничество. Тук обаче жените оказват по-голямо въздействие в ролята образец. Би могло да бъде създадена Европейска мрежа на жени, която да е част от европейски проект, получаващ финансиране, и да осигурява контакти с Европейския колеж за НТИМ. |
| --- | --- |

5.5.3

| 5.6 | На равнището на европейските институции и органи би било необходимо да се подсили настоящото развитие чрез увеличаване на участието на жените, за да се постигне равенство между енергийните регулатори (34). |
| --- | --- |

5.6

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  https://beijing20.unwomen.org/fr/about.

1

(2)  „Women, Gender Equality and the Energy Transition in the EU“ („Жените, равенството между половете и енергийния преход в ЕС“), проучване, възложено от комисията по правата на жените и равенството между половете (FEMM) (май 2019 г.) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608867/IPOL_STU (2019) 608867_EN.pdf.

2

„Women, Gender Equality and the Energy Transition in the EU“ („Жените, равенството между половете и енергийния преход в ЕС“)

(3)  COM(2020) 152 final, 5.3.2020 г., Съюз на равенство: Стратегия за равенство между половете (2020 — 2025 г.).

3

Съюз на равенство: Стратегия за равенство между половете (2020 — 2025 г.).

(4)  EIGE, Европейски институт за равенство между половете, Вилнюс, „Gender and Energy“ (Пол и енергетика).

4

„Gender and Energy“

(5)  Хърватско статистическо бюро, сектор на енергетиката с изключение на нефтената промишленост. https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2019/09-02-01_12_2019.htm.

5

(6)  ЦУР 5, 7 и 8 на ООН; Joy Clancy, University of Twente, „Give women a chance: engendering the energy supply chain“ (Университет в Твенте, „Да дадем шанс на жените: създаване на верига на енергийните доставки“).

6

Give women a chance: engendering the energy supply chain

(7)  Европейски институт за равенство между половете, Индекс за равенство между половете.

7

(8)  ОВ C 341, 21.11.2013 г., стр. 21.

8

(9)  Становище на ЕИСК TEN/707 (вж. стр. 93 от настоящия брой на Официален вестник).

9

(10)  Вж. Информационен доклад на ЕИСК „Оценка на европейския енергиен съюз — социалното и общественото измерение на енергийния преход“, докладчик: C. Quarez, 7.2020 г.

10

(11)  http://www.unido.org/fileadmin/user_media_upgrade/What_we_do/Topics/Women_and_Youth/Guide_on_Gender_Mainstreaming_ECC.pdf.

11

(12)  Вж. стр. 10 (2016 г.) Gender Mainstreaming Platform > Policy Areas > Energy http://eurogender.eige.europa.eu.

12

(13)  http://www.yellowwindow.be/genderinresearch/down-loads/YW2009_GenderToolKit_field4_Energy_001.pdf.

13

(14)  https://www.edfpulseandyou.fr/autres-themes/industrie-feminin/.

14

(15)  #EnEnergiaNoSinMujeres, манифест, подписан от 57 асоциации в Испания.

15

(16)  Вж. Chancengleichheit zwischen Frauen and Männern in der Energiebranche (Равнопоставеност на възможностите между жени и мъже в енергийния сектор), проучване, проведено от австрийското дружество за околната среда и технологиите (ÖGUT) за австрийското федерално министерство на земеделието, горите, околната среда и водите, октомври 2016 г.

16

(17)  Цифри, цитирани по време на Световния конгрес за петрола, Истанбул, през 2017 г. от изследване, осъществено от Boston consulting group (BCG).

17

(18)  https://www.iaea.org/fr/newscenter/news/des-femmes-travaillant-dans-le-domaine-du-nucleaire-parlent-de-leur-experience-a-loccasion-de-la-journee-internationale-de-la-femme.

18

(19)  ЕГП: Електрическа и газова промишленост.

19

(20)  Инициатива „Steel women“.

20

(21)  https://www.cigre.org/GB/community/women-in-engineering.

21

(22)  https://www.ilo.org/global/topics/equality-and-discrimination/epic/lang--fr/index.htm (ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 26, ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 101).

22

(23)  https://sgeieg.fr/actualites/accord-relatif-a-egalite-professionnelle-entre-les-femmes-et-les-hommes-2019-2023.

23

(24)  https://escholarship.org/.

24

(25)  Тези редове, написани в разгара на кризата с коронавируса, може би няма да са подходящи, след като тя приключи.

25

(26)  Cercle Interelles.

26

(27)  На английски: „European College of STEM“: STEM: Sciences, Technologies, Engineering & Mathematics, на френски STIM (Science, Technologie, Ingénierie et Mathématiques), вж. Derdevet, „Енергетика, Европа в мрежа“, Лектор в IEP-Париж.

27

Енергетика, Европа в мрежа

(28)  Euro-Case, Европейски съвет за приложни науки, технологии и инженерство www.euro-case.org; https://www.euro-case.org/about-us/mission-and-governance/

28

(29)  EIT-InnoENergy, innoenergy.com.

29

(30)  Вж. „Енергетика, Европа в мрежа“, M. Derdevet, лектор в IEP-Париж, генерален секретар (2013—2019 г.) и член на управителния съвет на ERDF (Electricité Réseaux Distribution France).

30

(31)  data.europa.eu: портал на ЕС за свободно достъпни данни.

31

(32)  Énergies de femmes pour EDF; women4energy.eu (innoenergy/EIT, проведено от Steinbeis 2i GmbH); ellesbougent.com; http://www.interelles.com/colloques-interelles/actes-complets-du-colloque-2019: конференция на тема „Има ли пол изкуственият интелект?“.

32

: конференция на тема „Има ли пол изкуственият интелект?“.

(33)  Програма, стартирана през 2007 г.; процентът на девойките в политехнически училища е нараснал от 30,6 % на 36 %. http://www.dziewczynynapolitechniki.pl/pdfy/raport-kobiety-na-politechnikach2019.pdf.

33

(34)  Становище на ЕИСК относно „Европейска стратегия за равенство между половете“ (SOC/633), докладчик: Giulia Barbucci, съдокладчик: Indre Vareikyté, юли 2020 г. (ОВ C 364, 28.10.2020 г., стp. 77).

34

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/85 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/85

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Между трансевропейска супермрежа и местни енергийни острови — правилната комбинация от децентрализирани решения и централизирани структури за икономически, социално и екологично устойчив енергиен преход“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 429/12)

| Докладчик: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Thomas KATTNIG |

Докладчик:

Lutz RIBBE

Съдокладчик:

Thomas KATTNIG

| Решение на Пленарната асамблея | 20.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 3.9.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 254 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 216/2/2 |

Решение на Пленарната асамблея

20.2.2020 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

3.9.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

254

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

216/2/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Въпросът доколко централизирана или децентрализирана трябва да бъде бъдещата енергийна система на ЕС не е получил ясен политически отговор. Нито Комисията, нито държавите членки са направили ясни изявления в това отношение. Ясно е едно — изграждането на децентрализирани структури стана възможно едва след появата на енергията от възобновяеми източници. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) подчерта в много становища, че е важно да се признае, че енергийният преход не е само технологичен въпрос, а сериозно социално и политическо предизвикателство. Обещаното от политиците участие на работниците, профсъюзите и потребителите в този енергиен преход трябва да бъде гарантирано и ЕИСК настоятелно призовава за това. Но и тук Комисията и държавите членки оставят повече нерешени въпроси, отколкото отговори. Нещо повече: настоящите инициативи в областта на енергийната политика ще възпрат широкото участие на гражданите, вместо да го насърчат. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ЕИСК е убеден, че в бъдещата европейска енергийна система ще съдържа както централизирани, така и децентрализирани елементи. Този избор обаче не бива да води до вземане на произволни решения. Необходима е ясна визия за това дали акцентът да бъде поставен преимуществено върху децентрализирането или върху централизирането, тъй като за европейския енергиен преход е необходима преди всичко инвестиционна сигурност както за публичните, така и за частните субекти. Тази сигурност може да се постигне само посредством ясни решения по принципните въпроси. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Системните разходите за една децентрализирана или централизирана енергийна система са подобни. Разходите обаче са свързани с различни компоненти на системата: в централизирана система тези компоненти са по-скоро големите инсталации и преносните мрежи, а в децентрализирана — наред с по-малките производствени съоръжения — преди всичко възможностите за гъвкавост, с които разполагат и потребителите. Освен това тук по-съществена роля имат разпределителните мрежи, по-специално интелигентните мрежи, които са предпоставка за съществуването на интелигенти пазари и оттам за системната подкрепа от страна на отделните участници. Това технологично развитие позволява по-голяма автономност и саморегулиране на децентрализираните мрежови звена. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Това води до разлики в разпределението на добавената стойност, а оттам и до различни икономически и социални последствия. В една централизирана система създаването на стойност обикновено е съсредоточено в малък брой участници. В една децентрализирана система в създаването на стойност могат да участват потребители, като активни клиенти, граждански енергийни общности, земеделски стопани, МСП и общински предприятия. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Поради това въпросът как да бъде организирана новата енергийна система далеч не е чисто технически, а е до голяма степен политически: кой каква роля може (и трябва) да изпълнява при един „справедлив и честен преход“ или, казано по същество, кой в бъдеще ще може и ще има правото да печели пари от енергия и следователно кой ще може да участва икономически в енергийния преход. Този въпрос ще определи и до каква степен енергийният преход ще стимулира иновациите. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Важни указания за посоката, в която би трябвало да се осъществява развитието, се съдържат в пакета за чиста енергия. В него се говори за енергиен съюз, който (наред с другото) следва да намали вноса на енергия и който е „основан на гражданите, в който последните се чувстват ангажирани с енергийния преход, възползват се от новите технологии, за да намалят сметките си, участват активно на пазара, (...) [и] се превръщат в активни производители и участници на пазара“. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ЕИСК счита обаче, че през последните пет години Комисията и почти всички държави членки не успяха да създадат истинска яснота по отношение на бъдещите структури и разпределението на задачите. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | До този момент Съветът също не е допринесъл съществено за формулирането на достатъчно ясна енергийна политика. Във връзка с това ЕИСК изразява съжаление, че германското председателство акцентира едностранчиво върху технологиите (като „ветроенергийни паркове в морето“ или „водород от възобновяеми енергийни източници“), но пренебрегва напълно свързаните с тях важни структурни въпроси. ЕИСК иска ясно да подчертае, че трябва да се анализират последствията от тези технологични предпочитания, например концентрация в малък брой участници и мащабни инвестиции в преносния капацитет, т.е. естествени монополи. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Необходимо предварително условие за пълноценно включване на нови участници на пазара е те да разполагат с достъп до всички съответни пазари на електроенергия, и по-специално до пазарите за гъвкавост. В почти всички държави членки това не е така. Поради това държавите членки настоятелно се приканват да адаптират регулаторните си рамки по такъв начин, че основните идеи на пакета „Чиста енергия“ да бъдат осъществени в пълна степен и да бъдат предоставени равни възможности. В такъв случай благодарение на цифровизацията регионалните пазари също ще могат да постигат високоефективни решения и ако са интелигентно свързани, ще допринасят за стабилна и устойчива сигурност на енергийните доставки. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | По отношение на икономическите и социалните последици ЕИСК потвърждава позицията си, че децентрализираните енергийни системи предоставят важни стимули за регионалното развитие и че могат да способстват за създаването на нови, качествени и квалифицирани работни места в регионите (1). |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Въпреки че създателите на политики засягат отчасти проблема с уязвимите потребители и енергийната бедност, те не посочват възможни решения и не свързват този проблем с бъдещата структура на енергийната система. ЕИСК призовава Комисията да предложи въвеждане на общи критерии за дефиниране на енергийната бедност и общи показатели на европейско равнище, което би позволило по-добро измерване на това явление. Държавите членки трябва да разработят повече статистически инструменти, които да предоставят възможност за ефективен подход спрямо домакинствата в несигурно положение. В същото време трябва да се гарантира, че домакинствата с ниски доходи ще разполагат с възможност да прилагат мерки за енергийна ефективност, за да намалят своето енергопотребление. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Основният въпрос е дали „енергийната мрежа“, която е критична инфраструктура, не трябва като естествен монопол и в интерес на устойчивата сигурност на доставките да бъде публична собственост, още повече че тя е създадена и се разширява с помощта на значителни публични средства. Този въпрос следва да бъде изяснен допълнително в становище на ЕИСК. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Съгласно „плана за възстановяване“ и МФР за периода 2021—2028 г. в енергийната инфраструктура и енергийните технологии ще бъдат инвестирани стотици милиарди евро. Трябва да се гарантира, че тези инвестиции ще се използват ефективно в контекста на енергиен преход, насочен към гражданите, а не към досегашните участници в системата на енергията от изкопаеми горива. ЕИСК призовава Комисията, Съвета и Европейския парламент да изяснят възможно най-бързо въпросите, повдигнати в настоящото становище по собствена инициатива, в широк, структуриран диалог с гражданското общество и местните власти. |
| --- | --- |

1.14

2.   Контекст на настоящото становище по собствена инициатива

| 2.1 | Европа се намира в труден процес на трансформация по пътя към неутралност по отношение на климата, която следва да бъде постигната до 2050 г. Този процес ще изисква сериозно преструктуриране на енергийната система. Това ще включва, наред с другото, фундаментални технологични промени, но и структурни въпроси във връзка с производството, търговията и предлагането на пазара, както и обществено-политически процеси на промяна. Но какъв точно ще бъде характерът на тези промени и колко далеч следва да стигнат те, са въпроси, които все още не са изяснени окончателно. От съществено значение е да се осъзнае?отчете фактът, че енергийният преход не е само технологичен въпрос, а представлява сериозно социално предизвикателство. Необходимо е да се гарантира участието на работниците, профсъюзите и потребителите в този енергиен преход. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | През последните години Комисията излезе с голям брой политически декларации за намерение и прие нови правила. ЕИСК взе отношение по тях и в повечето случаи ги приветства и подкрепи. В същото време обаче Комитетът отправи критични бележки за това, че много от тези заявления са твърде неясни и не съдържат нищо конкретно. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Едно е ясно: дебатът по въпроса за централизираните или децентрализираните структури в областта на енергетиката стана изобщо възможен едва с появата на енергията от възобновяеми източници. Енергията от възобновяеми източници (слънце, вятър и биомаса) е децентрализирана, тя е широкодостъпна, инвестициите в нея са сравнително малки по размер, докато атомните или въглищните електроцентрали са мащабни централизирани структури. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Не е ясно как точно следва да се подходи към енергията от възобновяеми източници. По-специално остава неясно дали Комисията ще се стреми към интегриране на енергията от възобновяеми източници в съществуващата система, или към преструктуриране на пазара. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ЕИСК отбеляза, че според него не става въпрос основно за „интегриране“ на енергията от възобновяеми източници в съществуващата електроенергийна система и че под „коренно преобразуване“ той разбира много повече от единствено свързване на националните системи в европейска мрежа и значително увеличаване на дела на енергията от възобновяеми източници, което също така означава, че сегашните класически енергийни източници (включително природен газ) ще изпълняват само преходна роля. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | В една изцяло нова енергийна система ще има много по-голямо разнообразие от участници. По-специално, разпределителните мрежи ще придобият много по-голямо значение, те ще трябва при всички случаи да се превърнат в „интелигентни мрежи“: на участниците на пазара следва да се предоставя информация относно съответното състояние на мрежата в надеждна, ясно разбираема и много прецизна форма както от гледна точка на момента във времето, така и евентуално на местоположението. Интелигентните мрежи са необходимо предварително условие за интелигенти пазари, които стимулират по ефективен начин поведение в интерес на системата. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | В своя пакет относно енергийния съюз Комисията говори за нова роля на досегашния „пасивен“ потребител: „Най-важното е, че нашата визия е за създаване на енергиен съюз, основан на гражданите, в който последните се чувстват ангажирани с енергийния преход, възползват се от новите технологии, за да намалят сметките си, участват активно на пазара, а уязвимите потребители са защитени“ (2). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Комисията обаче оставя открит въпроса какво конкретно означава това. Това се дължи не на последно място на факта, че не се прави разлика между промишлени и търговски потребители, от една страна, и частни домакинства, от друга, а в рамките на частните домакинства — между частни потребители, които са в по-добро социално положение и следователно са и оборудвани на по-високо техническо равнище, и не толкова добре оборудвани домакинства. Най-малкото може да се направи следният извод: в бъдеще потребителите не следва повече да бъдат само (плащащи) получатели на енергия. Те трябва също не само да могат по-лесно да сменят доставчиците и/или да реагират по-гъвкаво на пазарни сигнали, а и да получат достъп до всички съответни пазари на електроенергия. Бяха създадени определения, като „активен“ клиент, потребител на собствена електроенергия, граждански енергийни общности и „общности за възобновяема енергия“ и на тези нови участници бяха предоставени определени права, без обаче да става ясно под каква форма те следва да участват фактически на пазара, т.е.: колко отворен и либерален следва да стане в действителност пазарът и как следва да се подхожда към онези потребители, които не разполагат с финансовите средства или правните възможности за участие на пазара (вж. параграф 5.6). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Беше засегнат и проблемът с уязвимите потребители и енергийната бедност, но не бяха посочени реални решения. ЕИСК призовава също така Комисията да предложи въвеждане на общи критерии за дефиниране на енергийната бедност и общи показатели на европейско равнище, което би представлявало първа стъпка към по-добро измерване на това явление. С цел приспособяване на това определение към различните национални условия държавите членки трябва да разработят повече статистически инструменти, които да предоставят възможност за ефективен подход спрямо домакинствата в несигурно положение. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | ЕИСК счита, че през последните пет години Комисията е внесла много малко яснота относно бъдещите структури и разпределението на задачите. Преди всичко обаче държавите членки адаптираха регулаторната си рамка много колебливо или въобще не го направиха. В много държави членки потребителите, но също и малките предприятия и гражданските енергийни общности продължават да нямат достъп до пазарите на електроенергия. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | При все това, тъй като със Зеления пакт Комисията постави темата за „неутралността по отношение на климата“ на челно място в дневния ред и поради факта, че съгласно плана за възстановяване в съживяването на икономиката и създаването и запазването на качествени работни места в Европа ще бъдат инвестирани стотици милиарди евро, ЕИСК счита, че е абсолютно необходимо в краткосрочен план (!) да се проведе широко обществено обсъждане, за да се изясни доколко са необходими „централизираните структури“ и в каква степен децентрализираните структури изглеждат евентуално възможни и полезни. Целта на настоящото становище по собствена инициатива е да представи предложения в това отношение. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Предизвиканата от COVID-19 криза ни учи, че е необходимо да се предприемат правилни и навременни действия, преди да се стигне до ескалация на положението. По оценки на Комисията само за постигането на настоящите цели в областта на климата и енергетиката до 2030 г. ще бъдат необходими допълнителни инвестиции в размер до 260 милиарда евро годишно. Това няма да може да се осъществи без мащабно увеличаване на публичните инвестиции в развитието на енергията от възобновяеми източници, съхраняването, топлинното саниране, обществения транспорт, научноизследователската и развойната дейност и др, както и без организирането им по социално справедлив начин. В това отношение кризата, причинена от COVID-19, посочва нови пътища. Временното преустановяване на прилагането на европейските правила относно дълга и дефицита трябва да се въведе и по отношение на управлението на кризата, свързана с изменението на климата. Средствата обаче трябва да се използват по такъв начин, че да се постигне целта за поставяне на гражданите в центъра на енергийния преход, като по този начин се даде тласък на регионалната икономика. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | С оглед избягване на погрешни и зле насочени инвестиции е необходимо да се отстранят съществуващите неясноти и противоречия по отношение на основните структури на новата енергийна система, структурата и ролите на пазара и пазарните правила и преди всичко да се вземе под внимание социалното въздействие върху работниците и потребителите. В това отношение справедливото разпределение на инвестиционната тежест играе централна роля, същото се отнася и за справедливото разпределение на евентуалните печалби. |
| --- | --- |

2.13

3.   Значението на ясно изразено предпочитание за или против децентрализацията в интерес на сигурността на инвестициите

| 3.1 | Новата енергийна система вероятно ще включва както централизирани, така и децентрализирани елементи, отчасти поради факта, че категоризирането като централизиран или децентрализиран елемент невинаги е еднозначно. Така например не е ясно дали ветроенергиен парк на сушата с инсталиран капацитет над 30 мегавата все още може да се счита за „децентрализиран“. При все това от съществено значение за ефективната трансформация на енергийната система е въпросът дали новата енергийна система да бъде изградена въз основа на принципите на децентрализацията, или по-скоро следвайки принципите на централизацията. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Въпросите, поставени в параграф 3.1, ще окажат влияние върху приоритизирането и прилагането на различни инвестиционни решения както от страна на публичните власти, така и на доставчиците на частен капитал и частните инвеститори. Рискът от невъзвращаемост на инвестициите може да бъде предотвратен само ако бъде взето своевременно и еднозначно принципно политическо решение относно това дали енергийният преход да бъде извършен приоритетно в съответствие с централизиран или децентрализиран подход. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Основната идея зад досегашната централизирана енергийна система е следната: не бива да възниква претоварване при преноса на електроенергия и всички участници на пазара следва да могат действат така, като че ли преносът в рамките на системата е възможен неограничено. По този начин преносните мрежи придобиват решаващо значение за системата. В допълнение към идеята за европейски „меден диск“, т.е. общоевропейска електроенергийна мрежа без физически ограничения, съществува дори идеята за свързване на европейската свързана мрежа с южните или източните азиатски мрежи. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Основният въпрос е дали „енергийната мрежа“, която е критична инфраструктура, не трябва като естествен монопол и в интерес на устойчивата сигурност на доставките да бъде публична собственост, още повече че тя е създадена и се разширява с помощта на значителни публични средства. Този въпрос следва да бъде изяснен допълнително в становище на ЕИСК. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | От това следва, че в една централизирана система мястото на производството и мястото на възможностите за гъвкавост не следва да играят роля за реалното функциониране на пазара. Във всеки случай нито мястото на производство, нито мястото на потребление следва да се определят от преносната инфраструктура. По-скоро преносната инфраструктура следва структурата и местата на производство и на потребление. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Под децентрализирана енергийна система, от друга страна, се разбира система, при която производството (и съхранението) на електроенергията, използвана за електрически, отоплителни и мобилни приложения, се осъществява възможно най-близо до мястото на потребление; възобновяемите енергийни източници предоставят възможност за това. В резултат на това за системата е присъщо, че като цяло преносът на електроенергия е сведен до минимум, а така и загубите при преноса са по-малки. Поради колебанията при производството на електроенергия от възобновяеми енергийни източници енергийните мрежи са изправени пред нови предизвикателства. Така вследствие на децентрализацията разпределителните мрежи придобиват още по-съществена роля за поддържане на стабилността и на сигурността на енергийните доставки. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | В една децентрализирана система претоварването на мрежовата инфраструктура по принцип не се разглежда като проблем, който трябва да бъде отстранен приоритетно. Децентрализираната система разчита по-скоро на възможности за гъвкавост на място, които помагат за директно компенсиране на колебанията в производството. Наред със съхранението и прехвърлянето на натоварването от периоди със силно потребление към периоди със слабо потребление тези възможности за гъвкавост включват и производството на топлинна енергия от електроенергия, както и електрическата мобилност. Свързването на секторите играе много по-голяма роля в една децентрализирана, отколкото в една централизирана система. Освен това така наречените пазари за гъвкавост ще придобият много по-важна роля отколкото в една централизирана енергийна система. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | В една децентрализирана енергийна система независимостта от мрежовата инфраструктура е по-голяма, което според някои проучвания води и до по-голяма устойчивост срещу външни атаки — като например киберпрестъпност —във всеки случай, доколкото се достига капацитетът, достатъчен за даден енергиен остров. Ето защо по-големите инвестиции в разпределителните мрежи гарантират стабилни енергийни доставки и по-голяма устойчивост по отношение на киберпрестъпността-. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Поради тази причина европейската енергийна политика трябва да отговори на следните въпроси:






  — | Следва ли инвеститорите да приемат, че новата енергийна система ще бъде изградена „от долу нагоре“? Това би означавало, че местният излишък или недостиг на електроенергия ще се компенсират на първо място чрез възможности за гъвкавост на място. Електроенергията ще се пренася на по-дълги разстояния само в случаите, когато това е икономически или технически невъзможно. |
| --- | --- | --- |

3.9

—

Следва ли инвеститорите да приемат, че новата енергийна система ще бъде изградена „от долу нагоре“? Това би означавало, че местният излишък или недостиг на електроенергия ще се компенсират на първо място чрез възможности за гъвкавост на място. Електроенергията ще се пренася на по-дълги разстояния само в случаите, когато това е икономически или технически невъзможно.

| — | Или инвеститорите следва да приемат, че структурата ще бъде изградена „от горе надолу“? Това означава, че развитието на преносните системи е приоритет. При този модел на практика всеки произведен киловатчас трябва да може да се пренася. Ако изобщо е необходимо колебанията да бъдат компенсирани, то тогава мрежовата инфраструктура определя мястото на възможностите за гъвкавост. По същество това означава, че следва да се продължи с досегашната политика на разширяване на мрежата, като същевременно електроцентралите, използващи изкопаеми и атомни горива, следва да се заменят с алтернативни производствени паркове с възможно най-голям размер (примери: инициативата „Дезертек“, ветроенергийни паркове в морето, много големи ветроенергийни паркове на сушата). |
| --- | --- |

—

Или инвеститорите следва да приемат, че структурата ще бъде изградена „от горе надолу“? Това означава, че развитието на преносните системи е приоритет. При този модел на практика всеки произведен киловатчас трябва да може да се пренася. Ако изобщо е необходимо колебанията да бъдат компенсирани, то тогава мрежовата инфраструктура определя мястото на възможностите за гъвкавост. По същество това означава, че следва да се продължи с досегашната политика на разширяване на мрежата, като същевременно електроцентралите, използващи изкопаеми и атомни горива, следва да се заменят с алтернативни производствени паркове с възможно най-голям размер (примери: инициативата „Дезертек“, ветроенергийни паркове в морето, много големи ветроенергийни паркове на сушата).

Необходимо е спешно да се изяснят тези въпроси, тъй като и двата подхода изискват мащабни инвестиции но в различни области: в една централизирана система парите отиват предимно за преносните системи, а в една децентрализирана система за по-малки и разпределени възможности за гъвкавост.

| 3.10 | Поставените в параграф 3.9 въпроси се отнасят имплицитно до структурата и концепцията на новия енергиен пазар. Това се признава и в Регламент (ЕС) 2019/943 на Европейския парламент и на Съвета (3) относно вътрешния пазар на електроенергия. В него обаче не се съдържат решения. Това се оставя на преценката на държавите членки.
  Крайно съмнително е дали това е достатъчно, за да се гарантира ефективен европейски енергиен преход. На практика в много държави членки правната рамка към момента определено не съответства на основните цели в пакета за чиста енергия. |
| --- | --- |

3.10

Крайно съмнително е дали това е достатъчно, за да се гарантира ефективен европейски енергиен преход. На практика в много държави членки правната рамка към момента определено не съответства на основните цели в пакета за чиста енергия.

| 3.11 | Зад въпросите, повдигнати в параграф 3.9, се крие един подчертано политически въпрос: кой в бъдеще ще може и ще има право да печели пари при новата енергийна система и кой ще може да участва икономически в енергийния преход. Така например германското председателство акцентира едностранчиво върху технологиите (по-специално ветроенергийни паркове в морето и водород от възобновяеми енергийни източници). Не се взема под внимание фактът, че тези технологии свеждат производителите на пазара до малък брой участници, ще изискват мащабни инвестиции в преносен капацитет, т.е. в естествени монополи, и ще запазят или дори ще засилят енергийната зависимост на Европа. От друга страна, въпросът по какъв начин гражданите могат да бъдат поставени в центъра на енергийната политика не е включен в дневния ред. |
| --- | --- |

3.11

4.   Критерии за вземане на решение „за“ или „против“ централизиран или децентрализиран подход

| 4.1 | Съдържащото се в параграф 3.10. твърдение е от основно значение за обществено-политическия процес на вземане на решения. То обаче не се изразява открито и честно в рамките на политическите обсъждания, а винаги остава на заден план, скрито зад мними „рационални“ аргументи: |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Енергийният преход изисква от големите енергоснабдителни предприятия (ЕСП) да променят стопанския си модел. За много ЕСП обаче очевидно е по-лесно да заменят стария си (централизиран) парк от големи електроцентрали със съоръжения за производство на енергия от възобновяеми източници, които обаче са също толкова централизирани и с почти толкова голям капацитет. В този случай ще могат да бъдат запазени и свързаните с тях eлектроразпределителни съоръжения. Един децентрализиран подход обаче би означавал множество радикални промени, които биха били много по-трудни за осъществяване от страна на големите ЕСП, отколкото от МСП и от публичните предприятия за енергоснабдяване. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Същото се отнася и за операторите на преносни мрежи: те нямат интерес да се пренася по-малко електроенергия през Европа, в крайна сметка те печелят от това. |
| --- | --- |

4.1.2

Аргументът, свързан с разходите

| 4.2 | Въпросът как да се постигне възможно най-голяма сигурност на енергийните доставки при възможно най-ниски разходи с право се разглежда като най-съществения критерий. Може да се направи правдоподобно заключение, а и моделирането показва, че разходите за пренос в една централизирана система са по-високи в сравнение с тези в децентрализирана система. От друга страна, разходите за производство, съхранение и пренасочване на натоварването и повторното разпределяне в една централизирана система са по-ниски, отколкото в децентрализирана система. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | В редица проучвания се сравняват тези разлики в разходите. В тях обаче не се достига до еднозначни резултати, тъй като разликите между икономиите на разходи?ползите по отношение на разходите в децентрализирана и в централизирана система не са особено големи, а що се отнася до подробностите, те зависят в голяма степен от основополагащите допускания. Следва да се припомни, че още през 2016 г. Съвместният изследователски център на ЕС констатира, че около 80 % от европейците биха могли да покриват собствените си нужди от електроенергия по-изгодно със самостоятелно произведен фотоволтаичен ток, отколкото с електроенергията, която купуват от мрежата, а оттогава насам цените на фотоволтаичните системи спаднаха значително. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Разглеждането единствено на разходите на системата не може да даде отговор на принципния въпрос дали следва да се правят инвестиции приоритетно в проекти за централизирана илиа децентрализирана система и съответно какви ръководни принципи следва да бъдат определени в нормативната уредба. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Следователно възниква въпросът кои алтернативни критерии освен отчитането единствено на спестените разходи могат да бъдат използвани, за да може да се вземе абсолютно необходимото от гледна точка на инвеститорите принципно решение дали новата енергийна система да бъде предимно с децентрализиран или предимно с централизиран характер. |
| --- | --- |

4.5

Различни начини за създаване на стойност

| 4.6 | Създаването на стойност се различава в структурно отношение: в една централизирана система то облагодетелства по-скоро по-големите съоръжения и естествените монополи. В една децентрализирана система създаването на стойност е насочено по-скоро към по-малките съоръжения и най-вече към възможностите за гъвкавост, които често се използват в децентрализирана система, като например съоръжения за акумулаторно съхранение, термопомпи, мини централи за комбинирано производство на електро- и топлоенергия и зареждащи се чрез двупосочен обмен с мрежата електрически автомобили („Vehicle-to-Grid“). Поради това възможности за гъвкавост ще могат да се откриват много често в частните домакинства. Съоръженията за производство на електроенергия също често се намират в ръцете на частни лица, земеделски стопани, стартиращи МСП, eнергийни кооперации, общински предприятия, публични предприятия за енергоснабдяване и др. По този начин в една децентрализирана енергийна система тези, които участват в създаването на стойност, не са същите като тези в една централизирана система: тук активните потребители играят много по-голяма роля. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Една децентрализирана енергийна система едва ли може да се реализира без подобно широко обществено участие. Поради това за една децентрализирана система е характерна по-активна роля на потребителя, който може да стане и произвеждащ потребител,; тя има смисъл и по причини, свързани с общественото одобрение, както и във връзка с регионалния икономически растеж. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Тъй като Комисията се стреми към създаване на енергиен съюз, в чийто център да бъдат поставени гражданите, иска да бъдат разкрити нови работни места на регионално равнище и да се даде икономически импулс на много региони в Европа посредством енергийния преход, тя трябва да избере децентрализирана енергийна система. Това е важно и за справяне с кризата, предизвикана от COVID-19. |
| --- | --- |

4.8

5.   Икономически и социално-политически последици от централизирания срещу децентрализирания подход

| 5.1 | По отношение на създаването на стойност една децентрализирана система означава, че потребителите се превръщат от плащащи в действащи лица, които вземат участие в създаването на стойност в енергийния сектор, т.е. печелят или спестяват пари, поради което поставеният в параграф 3.10 въпрос относно това кой в бъдеще ще следва да печели пари от енергия, трябва да бъде обсъден открито и честно.
  С разширяването на разбирането за потребителско производство се разширяват понятието и определението за потребителско производство в пакета за чиста енергия: занапред не само потребителите, които разполагат със собствена земя и собствена недвижима собственост, ще могат да се превръщат в произвеждащи потребители. Потребителското производство придобива значение например и за наемателите или живеещите в многофамилни жилищни сгради, както и за енергоснабдяването на отделни сгради и квартали, включително търговски зони или индустриални паркове. Именно в тези случаи интелигентното свързване на отделните капацитети за производство и съхранение и на отделните потребители в рамките на виртуална електроцентрала или посредством интелигентна микромрежа е от първостепенно значение. Това означава, че изискванията към местните и регионалните оператори на разпределителни мрежи непрестанно нарастват. |
| --- | --- |

5.1

С разширяването на разбирането за потребителско производство се разширяват понятието и определението за потребителско производство в пакета за чиста енергия: занапред не само потребителите, които разполагат със собствена земя и собствена недвижима собственост, ще могат да се превръщат в произвеждащи потребители. Потребителското производство придобива значение например и за наемателите или живеещите в многофамилни жилищни сгради, както и за енергоснабдяването на отделни сгради и квартали, включително търговски зони или индустриални паркове. Именно в тези случаи интелигентното свързване на отделните капацитети за производство и съхранение и на отделните потребители в рамките на виртуална електроцентрала или посредством интелигентна микромрежа е от първостепенно значение. Това означава, че изискванията към местните и регионалните оператори на разпределителни мрежи непрестанно нарастват.

| 5.2 | Произвеждащите потребители ще станат неразделна част от енергийната система само ако разполагат с реален достъп до всички съответни пазари на електроенергия. Активните потребители от своя страна ще трябва да могат да предоставят на разположение на системата гъвкавостта, от която се възползват посредством съоръженията за акумулаторно съхранение, управлението на натоварването, електрическите автомобили, термопомпите и т.н. За тази цел са необходими специално конфигурирани пазари, които все още не съществуват в повечето държави членки. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Енергийният преход, който води до децентрализирана енергийна система, често се определя не само като екологична, но и като социално-екологична трансформация. Децентрализираният енергиен преход върви ръка за ръка с предоставяне на важни стимули за местната и регионалната икономика, създаване на работни места в малките и средните предприятия и засилване на местната покупателна способност. С оглед на това още по-голямо значение придобива фактът, че много държави членки запазват в енергийните си системи структури, които препятстват тези положителни ефекти. В същото време е необходимо да се предприемат мерки, за да се гарантира, че новосъздаваните работни места са качествени и се отличават с висока степен на социална сигурност. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | За да бъдат тези стимули действително в полза на всички хора в съответните региони, а не само на най-състоятелните, е необходимо да се насърчават преди всичко проекти, които водят до енергийни потребителски общности, в които могат да участват хора, разполагащи с малък капитал, доходи или собственост (вж. също и становище TEN/660 на ЕИСК (4)). Вече съществуват идеи в тази посока. Тяхното осъществяване в държавите членки обаче трябва да се насърчава много по-решително от досега. Това е неотложен въпрос, тъй като децентрализацията не трябва да води до създаване на енергийно общество на две скорости. Ако на хората с ниски доходи и малко ресурси бъде предоставена възможност за достъп до енергийни потребителски общности, включително чрез директно подпомагане, участието ще бъде ефективно средство за борба с енергийната бедност, тъй като тези, които до този момент са страдали от високи енергийни разходи, ще усетят чувствително намаляване на тежестта благодарение на бързото намаляване на стойността на енергията от възобновяеми източници. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Уязвимите потребители и енергийната бедност са сериозни проблеми, които вероятно няма да могат да бъдат разрешени изцяло нито в рамките на централизирана, нито на децентрализирана енергийна система. Предвид икономиите от мащаба при инсталациите за енергия от възобновяеми източници и хранилищата на електроенергия обаче има по-голяма вероятност те да бъдат смекчени в децентрализирана, отколкото в централизирана система. Използването на енергия от възобновяеми източници и хранилища в рамките на кварталите може да доведе до трайно намаляване на енергийните сметки и освобождаване на потребителите от ценовата зависимост от енергоснабдителните предприятия и операторите на мрежи. За тази цел обаче е необходима активна политика, която да подпомага разработването на съответни концепции. В същото време трябва да се гарантира, че домакинствата с ниски доходи ще разполагат с възможност да прилагат мерки за енергийна ефективност, за да намалят своето енергопотребление. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Освен това разширените възможности за участие не трябва да се използват като претекст за подкопаване на правата на потребителите. Те трябва да бъдат укрепени и ако е целесъобразно, да бъдат адаптирани към новите стопански модели. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Накрая, трябва да се обърне внимание на центровете на потребление — големите градове и крупните промишлени потребители на електроенергия. За да могат да получават сигурни енергийни доставки на изгодни цени, те ще трябва да бъдат свързани с околните територии с цел формиране на енергийни региони. Същото се отнася и за енергийните острови. Енергийните региони ще имат формата на концентрични кръгове около центровете на потребление. За да може околната територия да оползотвори напълно потенциала си за използване на енергията от възобновяеми източници, е необходимо да се предоставят целеви стимули. Тези стимули могат да представляват например намалени мрежови такси, които се прилагат, когато енергийният регион задоволява самостоятелно енергийните си нужди. Положителна последица от такава структура на системата е укрепването на регионалните икономически структури — аспект, които би могъл да бъде особено важен за икономическия ред в периода след COVID-19. |
| --- | --- |

5.7

6.   Енергийната система на бъдещето

| 6.1 | Новата енергийна система вече не бива да бъде изградена „от горе надолу“ (от големите електроцентрали до потребителите), а „от долу нагоре“, тя следва да бъде проектирана като мрежа от много острови на производство и снабдяване с електро- и топлинна енергия (на сгради) от възнобновяеми източници, при които разпределението на електро- и топлинна енергия и оптимизацията на потреблението (включително съхранението) играят важна роля. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | По този начин могат да бъдат постигнати достатъчни и сигурни доставки за всички региони в Европа (5). Във връзка със стремежа за ново разнообразие на участниците, това следователно ще означава, че наред с установените търговски структури (за търговия на едро-) ще бъдат изградени и напълно нови форми на децентрализирано предлагане на пазара и системи за управление на енергетиката. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Вълните от иновации в областта на информационните технологии и технологиите за производство, съхранение, разпределителната система, а също и в строителните технологии позволиха още днес да се създадат голям брой подобни „острови за производство и доставки“, които изглеждаха немислими само преди няколко години. Отделни лица, дружества, сдружения (като например енергийни кооперации) или общини (публични предприятия за енергоснабдяване) разработиха собствени решения за пълно или частично задоволяване на своите нужди, което силно намали зависимостта им от традиционните предлагане и търговски потоци. Важно е да се разбере този паралелизъм междутехнологичните и социалните промени. И едните и другите вървят в една и съща посока, а именно: към по-голяма независимост и саморегулиращи се, децентрализирани мрежови единици. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Засиленото местно производство и директно предлагане на пазара следва да се приветстват, тъй като по този начин могат да бъдат намалени загубите по мрежата. Във връзка с това Федералната агенция на мрежите в Германия заявява (6): „Очевидно е, че промяната на системата за енергоснабдяване може да се осъществи най-добре при тясно сътрудничество между всички участници. [...] Следва да се приветстват (...) подходите за максимално увеличаване на енергийното потребление при източника (...), тъй като това може да сведе до минимум загубите по мрежата.“ |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Следователно Комисията трябва да разработи системата за търговия от гледна точка на желаната енергийна инфраструктура, а не да се опитва да направи съвместими необходимите промени на енергийната инфраструктура със съществуващата система на търговия. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Следва обаче да се има предвид опитът на много държави, където някои участници на пазара, например стратегически инвеститори, са подбрали най-изгодните сегменти на пазара единствено за да максимизират своите печалби, като същевременно отказват да инвестират в сигурността на доставките, иновациите и поддръжката, прехвърляйки тези разходи на своите клиенти. |
| --- | --- |

6.6

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Вж. u. a. ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 1.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52015DC0080

2

(3)  ОВ L 158, 14.6.2019 г., стp. 54.

3

(4)  ОВ C 367, 10.10.2018 г., стp. 1.

4

(5)  Вж. ОВ C 82, 3.3.2016 г.,стр. 13, ОВ C 82, 3.3.2016 г., стр. 22.

5

(6)  Smart grids, smart markets — Eckpunktepapier der Bundesnetzagentur zu den Aspekten des sich verändernden Energieversorgungssystems („Интелигентни мрежи и интелигентни пазари, програмен документ на Федералната агенция за мрежите относно промяната на системата за енергоснабдяване“), декември 2011 г., стр. 42.

6

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/93 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/93

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Универсален достъп до достойно, устойчиво и достъпно в дългосрочен план жилищно настаняване“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 429/13)

| Докладчик: | Raymond HENCKS |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | András EDELÉNYI |

Докладчик:

Raymond HENCKS

Съдокладчик:

András EDELÉNYI

| Решение на пленарната асамблея | 20.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 3.9.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 16.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 216/1/3 |

Решение на пленарната асамблея

20.2.2020 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

3.9.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

16.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

216/1/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Здравната, икономическа и социална криза, породена от COVID-19, постави на дневен ред сериозната криза с жилищното настаняване, пред която държавите членки са изправени от години (1), по-специално за бездомните, за домакинствата, които живеят в пренаселени жилища, за обитателите на бедни квартали и за сезонните работници и имигрантите, които са жертви на жилищни условия, оказали пряко въздействие върху процента на заразяване на обществото. Макар политиката за жилищно настаняване да остава от компетентността на държавите членки, липсата на достойни и достъпни жилища в Европейския съюз (ЕС) изисква европейски план за действие за жилищно настаняване, който да включва съгласуван и разбираем за европейските граждани набор от мерки за подпомагането на държавите членки, европейските региони и градове да възстановят трайно предлагането на социални и достъпни жилища и да се борят ефективно с бездомничеството. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ЕС трябва на първо място да гарантира установяването на реално универсално право на жилище, по-специално, като действа чрез секторно законодателство в съответствие с обикновената законодателна процедура, установявайки принципите и определяйки условията за предоставяне, изпълнение и финансиране на достъпни и достойни жилища, в съответствие с член 14 от Договора за функционирането на ЕС (ДФЕС). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Във връзка с това Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) одобрява инициативата на Комисията, която има за цел да установи връзка между Европейския стълб на социалните права и европейския семестър, което в областта на политиката за жилищно настаняване следва да се изрази в по-добър контрол във връзка с реформата на социалното жилищно настаняване, географската и финансовата достъпност на жилищата, както и с ефективността на помощите за жилищно настаняване. ЕИСК настоява преди приемането на специфичните за всяка държава препоръки в рамките на европейския семестър да се провеждат консултации с представители на организираното гражданско общество по въпросите на жилищната политика. ЕИСК настоява за по-голяма свобода на действие в полза на дългосрочните инвестиции в социална инфраструктура и за изключването им от сметките на публичната администрация при изчисляването на бюджетния дефицит. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Създаването на „Европейски фонд за инвестиции в достъпно, достойно и подходящо жилищно настаняване“, предназначен за създаване и поддържане на жилища на умерена цена, би позволило на ЕС да направи действията и политиките си по-разбираеми и съгласувани за европейските граждани, по-специално в рамките на бъдещия план „Строителство“ на Европейския зелен пакт и на бъдещия план за действие на Европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Въз основа на доклада, който държавите членки ще трябва да представят на Европейския съвет за системен риск (ЕССР) през 2020 г. във връзка с мерките за потенциалното завишаване на цените на недвижимите имоти и предприетите след препоръките на ЕССР действия или корекции в случай на бездействие по този въпрос, от решаващо значение е на много ранен етап да се установят уязвимостите, които може да доведат до финансови, икономически и социални кризи, и съответно да се реагира. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Европейската комисия следва в най-кратък срок да преразгледа решението относно услугите от общ икономически интерес (УОИИ) по отношение на целевата група за социално жилищно настаняване и да уточни, че политиката за жилищно настаняване не може да се ограничава единствено до целта да се помогне на лицата, които са застрашени от изпадане в бедност, а с нея трябва да се гарантира достойно, достъпно и изплатимо в дългосрочен план жилищно настаняване за всеки гражданин, най-вече за бездомните, младите семейства, самотните родители и многодетните семейства, работниците и по-общо средната класа, жертва на европейската жилищна криза. В този контекст Комисията следва да предложи общо определение на понятието за прекомерни разходи за жилищно настаняване и хармонизирана методология за оценка на прекомерните разходи за жилищно настаняване, нормативна уредба срещу спекулативното задържане на празни жилища и терени за строеж и регламентиране на практиките за пренасочването на достъпни жилища в обекти за краткосрочно туристическо настаняване. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | И накрая ЕИСК настоява Комисията да организира ежегодно европейска среща на върха относно достъпното жилищно настаняване, на която да се събират всички заинтересовани страни, за да разглеждат прилагането и проследяването на този европейски план за действие за достъпно жилищно настаняване, с помощта на годишен доклад за състоянието на жилищното настаняване в ЕС. |
| --- | --- |

1.7

2.   Общи бележки

| 2.1 | Въпреки че достъпът до помощ за жилищно настаняване е записан в Хартата на основните права на ЕС и че достъпът до социално жилищно настаняване и до помощ за качествено жилищно настаняване е посочен в Европейския стълб на социалните права, признаването на „правото на достойно жилищно настаняване“ не е реално застъпено в текстовете на ЕС, доколкото няма реално практическо въздействие. За това свидетелства силното увеличаване на броя на бездомните и на живеещите в лоши условия лица или на домакинствата, изправени пред прекомерни разходи за жилище. На практика европейските граждани нямат реално право на достойно и достъпно жилищно настаняване. Това право се ограничава до достъп до жилищно подпомагане, до социално жилищно настаняване или до спешен временен подслон, когато се счита, че дадено лице е нуждаещо се в съответствие със законодателството и практиките на държавите членки и при положение че има свободно подходящо жилище. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Пазарните сили в жилищното строителство не са в състояние да отговорят на всички изисквания. Продължаващото поскъпване на жилищния фонд доведе до нарастване на неравенството в цяла Европа. Това означава, че все повече домакинства изразходват над 40 % от своя бюджет за жилищно настаняване, което представлява допълнително оскъпяване на жилищата; 11 % от европейските граждани се намират в положение, при което над 40 % от личните им доходи (без помощи за жилищно настаняване) се харчат за жилище, докато един от двадесет живее в пренаселено жилище, в което липсват услуги от първа необходимост (2). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | В отделните държави членки има значителни разлики в икономическите и демографските структури и равнищата на цените. Освен това има значителна разлика в цените между столичните градове, второстепенните градове и останалата част от териториите. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Пазарът на жилища в много европейски метрополиси, големи градове и крайградски райони в ЕС се характеризира със силно нараснало търсене, свързано с мобилността на домакинствата в търсене на работни места, срещу предлагане на жилища, което е ограничено от недостига на поземлени терени, нарастващите цени за строителство и гъстота на застрояване, както и от спекулативните практики на инвеститорите. Земята е рядък ресурс, чието използване е свързано с все по-голяма конкуренция между различните предназначения: жилища, обществена инфраструктура, селско стопанство, горско стопанство, за търговски или промишлени цели, транспорт, биологично разнообразие, поливни площи, свободно време и т.н., до такава степен, че цената на земята често съставлява най-непреодолимият фактор за жилищата. Поскъпването на жилищата в градските и извънградските зони се изразява в нарастване на изключването от жилищно настаняване, на бездомничеството, на лошите жилищни условия, които вече обхващат младите хора, самотните родители или многодетните семейства, работещите и по-общо средната класа, които са прогонени от европейските големи градове от прекомерната цена на жилищата и са принудени да се преместят в селските зони.
  Това преместване води на свой ред до увеличаване, в различна степен, на разходите за жилищно настаняване в селските райони, което причинява, наред с другото, социална сегрегация, води до появата на изключително жилищни райони (жилищни комплекси), повишена мобилност, промени в ландшафта, усвояване на земя и увеличаване на инфраструктурата и разходите за общността. |
| --- | --- |

2.4

Това преместване води на свой ред до увеличаване, в различна степен, на разходите за жилищно настаняване в селските райони, което причинява, наред с другото, социална сегрегация, води до появата на изключително жилищни райони (жилищни комплекси), повишена мобилност, промени в ландшафта, усвояване на земя и увеличаване на инфраструктурата и разходите за общността.

| 2.5 | Държавите членки разполагат с голяма свобода на действие при определянето, организирането и финансирането на социалните си услуги от общ интерес, включително жилищното настаняване. Тази компетентност обаче не ги освобождава от спазване на ценностите на Съюза (човешко достойнство, равенство, недискриминация, права на човека и т.н.) и на правилата на ЕС относно жилищното настаняване, по-специално в Протокол No 26 относно услугите от общ интерес, приложен към ДФЕС, който призовава държавите членки да гарантират високо ниво по отношение на качество, безопасност и достъпност, равно третиране и насърчаване на универсалния достъп и на правата на ползвателите. Следователно Комисията, в качеството си на пазител на Договорите, има важна роля и е призована да се намеси, когато държавите членки не изпълняват своите задължения.
  В рамките на нормативната уредба за държавната помощ обаче Комисията намалява сериозно компетенциите на държавите членки, като постановява, че социалните жилища следва да бъдат запазени само за най-бедните домакинства, въпреки че жилищната криза засяга много по-широк кръг от населението. Освен това публичен орган може да продава земя за застрояване по програма за изграждане на жилища на достъпни цени единствено на пазарни цени и то едва след като тази цена е била определена по сложна процедура. |
| --- | --- |

2.5

В рамките на нормативната уредба за държавната помощ обаче Комисията намалява сериозно компетенциите на държавите членки, като постановява, че социалните жилища следва да бъдат запазени само за най-бедните домакинства, въпреки че жилищната криза засяга много по-широк кръг от населението. Освен това публичен орган може да продава земя за застрояване по програма за изграждане на жилища на достъпни цени единствено на пазарни цени и то едва след като тази цена е била определена по сложна процедура.

| 2.6 | От друга страна, силното свиване на публичните инвестиции на държавите членки в социални и достъпни жилища, което е следствие от оттеглянето на търговските банки от финансирането на тези инвестиции, от икономическата и бюджетната криза и от Пакта за стабилност и растеж, не позволи на нарастващото търсене да се отговори с предлагане на жилища в допълнение към предлаганите от пазара, особено поради повсеместна приватизация на социалния жилищен фонд в някои държави членки. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Интернет платформите допринесоха за това напрежение на местните пазари на жилища чрез съсредоточаване на търсенето във връзка с международната миграция и развитието на глобални платформи за туристическо настаняване, поради което в най-привлекателните градове достъпни жилища бяха оттеглени от пазара, за да бъдат предлагани за краткосрочно настаняване. Съществуват и стратегии за международни капиталови дружества (пенсионни фондове, застрахователни дружества, фондове за дялово участие и др.), които, с оглед на много ниското равнище на финансова възвращаемост (лихвени проценти, дивиденти и др.), инвестират сериозно в недвижимо имущество, което отново води до увеличаване на цените. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | В препоръките си от 31 октомври 2016 г. (3) Европейският съвет за системен риск (ЕССР) посочва, че финансовите кризи от миналото са показали, че неустойчивите промени на пазарите на недвижими имоти могат да имат тежки последици за стабилността на финансовата система и на икономиката като цяло. През 2019 г. ЕССР отправи към 9 държави членки „предупреждение относно уязвимостите в краткосрочен план на жилищните недвижими имоти“. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Пандемията от COVID-19 парализира пазара на недвижими имоти. Има риск след здравната криза да се усетят тежки последици в сектора на жилищните имоти. По отношение на предлагането съществува риск помощта за домакинствата и инвестициите в социални жилища от публични органи и организации да претърпи значително намаляване вследствие на ангажираните в борбата с последиците от пандемията икономически и социални разходи, с което се натоварват силно бъдещите публични бюджети. Що се отнася до търсенето, броят на домакинствата, които вече няма да разполагат с необходимите доходи, за да си осигурят жилище от пазара на недвижими имоти, ще се увеличи пропорционално на увеличаването на безработицата и несигурността. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Планът „Строителство“ на Европейския зелен пакт и Европейският стълб на социалните права трябва да бъдат повод, при спазване на политиките и практиките на държавите членки, политиките на ЕС в областта на жилищното настаняване да станат конкретни и разбираеми, по-специално като се приканят всички негови финансови институции (ЕЦБ, ЕИБ, ЕИФ) и инициативата InvestEU за възстановяване на публичните инвестиции и за значително увеличаване на изгодните дългосрочни заеми и гаранциите за инвеститорите и за сектора на строителството в полза на крайния потребител. |
| --- | --- |

2.10

3.   Прекомерни разходи за жилищно настаняване

| 3.1 | Несъмнено много домакинства са изправени пред прекомерни разходи за жилището си, които представляват основният им разход за потребление и прекомерна тежест в ущърб на други основни нужди, като това излага много европейски граждани на голям риск от свръхзадлъжнялост, социално декласиране или изключване (4). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | На равнището на ЕС няма единодушие относно определението за прекомерни разходи за жилищно настаняване и за неговите компоненти. Евростат счита, че разходи за жилище, които превишават 40 % от разполагаемия доход, представляват прекомерни разходи, докато в различни документи на Комисията този дял се определя на една трета от разполагаемия доход. Освен това здравната криза принуждава домакинствата с ниски доходи да черпят от резервите си, за да плащат наема за жилището си, и така ги поставя в още по-голяма опасност от свръхзадлъжнялост. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Впрочем в самия ЕС определението за прекомерни разходи редовно е предмет на дискусии от методологичен характер; не всички национални статистически институти използват едни и същи методи за оценка. При разработването на общи насоки трябва да се вземат под внимание социално-икономическите реалности. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Прекомерните разходи за жилищно настаняване вече не засягат само най-уязвимото население, което се намира в положение близо до риск от изпадане в бедност, но също и лица, които имат, от една страна, твърде висок доход, за да могат да ползват социално жилище, а от друга страна, твърде нисък, за да могат да имат жилище при условията на частния пазар. Често за тях намирането на достойно жилище в град или периферен район близо до работното им място е непосилно. Тези лица са изтласкани в отдалечени от работното им място територии. Поради това, въпреки че имат по-ниски разходи за жилище извън големите агломерации, те трябва да се справят с други разходи, проблеми с мобилността, екологични изисквания и други допълнителни ограничения. Изтласкването на средната класа от централната част на градовете води до функционални дисбаланси, с които се увеличава търсенето на жилища и се предизвиква нарастване на цените им и повече замърсяване на въздуха, свързано с движението между дома и работното място. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Поради това жилищните политики на държавите членки не могат да се ограничават единствено до това да се помага на уязвимите хора да намерят „покрив над главата си“, а трябва да гарантират, че жилищата се адаптират към положението на семейството, да насърчават качеството на жилищната среда, по-специално чрез подобряване на съществуващата жилищна среда, т.е. да гарантират достойно и достъпно жилищно настаняване за всички граждани, когато са изразени както количествени, така и качествени нужди. |
| --- | --- |

3.5

4.   Социално жилищно настаняване

| 4.1 | Няма европейски модел на социално жилищно настаняване, предвид разнообразието на приетите от държавите членки подходи и концепции. В повечето от тях се забелязват все пак общи тенденции: децентрализация в полза на регионалните и местните власти, съсредоточаване върху най-уязвимото население, намаляване на публичните инвестиции в предлагането на социални жилища и оползотворяване на съществуващия фонд чрез продажба на отдавани под наем социални жилища, което понякога се прави защото наемодателите на социални жилища не могат повече да осигурят нито съответствието на жилищата със стандартите, нито реновирането им. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | В ЕС социалното жилищно настаняване или жилищата на умерена цена представляват материализиране на правото на жилищно настаняване, което има за цел да гарантира на нуждаещите се достъп до достойно жилище при достъпен наем/на достъпна цена и така да се изпълнят задълженията на държавите членки и ЕС, произтичащи от множество конвенции, декларации, харти и договори, подписани на европейско и международно равнище. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | В концепцията си за социално жилищно настаняване Комисията, вземайки решение в качеството си на европейски орган за конкуренцията, е много рестриктивна (5): заявява, че социалното жилищно настаняване, което се ползва от изключение от задължението за уведомяване за държавна помощ, трябва да бъде запазено само за „граждани или групи от граждани в неравностойно социално положение, които поради ограничена платежоспособност нямат възможност да намерят жилище по пазарни условия“. Това ограничително определение за социално жилищно настаняване вече не съответства на мащаба на европейската жилищна криза и на задълженията за обществена услуга, наложени на социалните наемодатели от страна на държавите членки, като се започне от „първо жилища“ за хората без подслон до жилища на достъпни цени за средните класи в европейските големи градове. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | В съобщение от 2006 г. (6) Комисията е класифицирала социалното жилищно настаняване сред социалните услуги от общ интерес, за които се прилага принципът на субсидиарност и с които на държавите членки (по принцип) се оставят широки дискреционни правомощия да ги определят, организират и финансират. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | При упражняването на тази свобода обаче държавите членки следва да държат сметка за практиката на Съда на ЕС, според която почти всички услуги, предлагани в социалната област (с изключение на схемите за социално осигуряване, основани на солидарността), се разглеждат като икономически дейности. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Следователно при липсата на специална правна рамка за социалното жилищно настаняване за него се прилагат общностните разпоредби по отношение на услугите от общ икономически интерес, по-специално член 14 от ДФЕС и Протокол No 26 към Договора от Лисабон. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | От това следва, че Съюзът и държавите членки, всеки в границите на своите съответни компетенции и на приложното поле на Договорите, трябва да следят прилагането на разпоредбите за социално жилищно настаняване да се осъществява въз основа на принципи и при условия, по-специално икономически и финансови, които им дават възможност да изпълняват задачите си. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Операторите в областта на социалните жилища имат достъп до значителни европейски средства за финансиране, за да се съфинансира строителството или санирането на социални жилища и на жилища, пригодени за маргинализираните общности, по-специално чрез европейски фондове (7), ЕИБ, Банката за развитие към Съвета на Европа, както и по плана Юнкер 2 за стратегически инвестиции и от инвестиционния фонд, който ще се създаде в рамките на Европейския зелен пакт и плана за възстановяване Next Generation EU, по-специално Фонда за справедлив преход, ReactEU и InvestEU.
  Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) и Европейският инвестиционен фонд (ЕИФ) отпускат дългосрочни заеми, с които се цели да се подкрепят операторите в областта на социалните жилища, публично-частните партньорства, структурите за консолидиране, банките посредници и дружествата — изпълнители на проекти. В някои случаи поемането на по-висок риск изисква помощ от Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ). Следователно тези дългосрочни инвестиции в социална инфраструктура следва да станат видими за европейските граждани. |
| --- | --- |

4.8

Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) и Европейският инвестиционен фонд (ЕИФ) отпускат дългосрочни заеми, с които се цели да се подкрепят операторите в областта на социалните жилища, публично-частните партньорства, структурите за консолидиране, банките посредници и дружествата — изпълнители на проекти. В някои случаи поемането на по-висок риск изисква помощ от Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ). Следователно тези дългосрочни инвестиции в социална инфраструктура следва да станат видими за европейските граждани.

| 4.9 | Проектът на плана „Строителство“ на Европейския зелен пакт и неговата цел за „вълна от саниране“ на сградите, и по-специално на социалните и частните жилища, трябва да намери израз и в специален инвестиционен фонд и в подкрепа за структуриране на местните сектори за саниране, които създават местни работни места и източници за икономия от мащаба, по примера на съфинансирания от ЕС проект EnergieSprong. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | На равнището на държавите членки има цял набор от мерки за насърчаване на устойчиво жилище, наред с другото, чрез построяване на жилища на умерена цена, индивидуална помощ, която допринася за формиране на необходимия начален капитал за отпускането на ипотечен заем с цел намаляване на месечната тежест при изплащането на такъв ипотечен заем, с които се помага на домакинствата в най-неблагоприятно положение да наемат подходящо достойно жилище или се насърчава устойчивото саниране на жилищните сгради и използването на енергия от възобновяеми източници. На равнището на държавите членки обаче политиките за стимулиране или данъчните политики не са съгласувани и невинаги са в полза на социалното многообразие на средата. Освен това всяка държава членка следва да предоставя независима услуга, предоставяща максимална информация и съвети за всеки вид информация относно помощта за жилищно настаняване, предназначена за физически лица, и държавната помощ за публични и частни предприемачи във връзка с изграждането на субсидирани жилища. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Всички тези инициативи и помощи не успяват обаче да преодолеят недостига на достойно и достъпно жилищно настаняване. Поради това ЕИСК счита, че Комисията следва да предложи европейски план за действие за достъпно и достойно жилищно настаняване в рамките на прилагането на принцип No 19 от Европейския стълб на социалните права и на бъдещия план „Строителство“ на Европейския зелен пакт. |
| --- | --- |

4.11

5.   Европейски план за действие за достъпно и достойно жилищно настаняване: дългосрочна инвестиция за една Европа, която е по-близо до своите граждани и до своите територии

| 5.1 | Макар политиката за жилищно настаняване да остава от компетентността на държавите членки, липсата на подходящи жилища в ЕС изисква европейски план за действие за достойно и достъпно жилищно настаняване, който да включва съгласуван и разбираем набор от мерки за подпомагането на държавите членки, европейските региони и градове да възстановят трайно предлагането на социални и достъпни жилища на съответните местни пазари на жилища, като същевременно подобрят енергийните им характеристики. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | На европейско равнище няма общо определение за истинско право на финансово достъпно жилищно настаняване, доколкото всяко лице или семейство, изпитващо особени затруднения, има право само на помощ от властите, за да получи достъп до достойно жилище или да остане в него. Освен това без адекватно предлагане на жилища правото на жилищно настаняване, дори приложимо, остава само теоретично. Поради това ЕИСК призовава за установяването на реално право на жилищно настаняване в правото на Общността. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Комисията трябва да следи правото на жилищно настаняване да бъде придружено от проактивна политика за подкрепа на дългосрочните инвестиции, необходими за публичното планиране на такова предлагане на социални и финансово достъпни жилища, при което социалното многообразие и минималните стандарти за качество следва да бъдат общо правило. ЕИСК настоява Европейският парламент и Съветът на Европейския съюз чрез секторно законодателство в съответствие с обикновената законодателна процедура да установят принципите и да определят условията за предоставяне, изпълнение и финансиране на достъпни жилища, в съответствие с член 14 от ДФЕС. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Комисията следва да преразгледа решението относно услугите от общ икономически интерес по отношение на целевата група бенефициери на социалното жилищно настаняване и да се уточни, че политиката за жилищно настаняване не може да се ограничава единствено до целта да се помогне на лицата, които са застрашени от бедност, а с нея трябва да се гарантира достойно, достъпно и изплатимо в дългосрочен план жилищно настаняване за всеки гражданин, включително за бездомните и потърпевшите от европейския недостиг на подходящи жилища. Освен това може да се предвидят норми, уреждащи спекулативното задържане на празни жилища и на терени за застрояване, и регламентиране на практиките за незаети жилища за отдаване под наем, като се раздели собствеността на жилището от неговото ползване, което е общо достояние, общ интерес, и което трябва да може да подлежи на специално регулиране, за да стане достъпно. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Комисията трябва също така да предложи общо определение за достъпно жилище и за прекомерните разходи за жилищно настаняване, както и хармонизирана методология за оценка на прекомерните разходи за жилищно настаняване. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Въз основа на доклада, който държавите членки ще трябва да представят на Европейския съвет за системен риск през 2020 г. във връзка с мерките за потенциалното завишаване на цените на недвижимите имоти, и на предприетите след препоръките на ЕССР действия или на корекциите, които да се направят в случай на бездействие по този въпрос, от решаващо значение е много рано да се установят уязвимостите, които може да предизвикат финансови кризи. ЕИСК счита, че този доклад трябва да се измени през 2021 г. с друг, който да го допълни, като се посочат евентуалните последици, заради кризата, породена от COVID-19. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Във връзка с това ЕИСК одобрява инициативата на Комисията, която има за цел да установи връзка между Европейския стълб на социалните права и европейския семестър, което в областта на политиката за жилищно настаняване следва да се изрази в по-добър контрол на реформата на социалното жилищно настаняване, достъпността и финансовата достъпност на жилищата, както и на ефективността на помощите за жилищно настаняване, но Комитетът настоява да се проведат консултации с представителите на организираното гражданско общество преди приемане на препоръките по държави в рамките на европейския семестър във връзка с политиката за жилищно настаняване. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Предложението за преразглеждане на европейската политика на сближаване за периода 2021—2027 г. по време на обсъждането в Съвета на Европейския съюз и в Европейския парламент има за цел бюджетът за социално жилищно настаняване да се промени от 2,2 на 4 милиарда евро. ЕИСК настоява за по-голяма свобода на действие в полза на дългосрочните инвестиции в социална инфраструктура и за изключването им от сметките на публичната администрация при изчисляването на бюджетния дефицит. Не може ЕС от една страна да насърчава държавите членки да гарантират необходимото равнище на реинвестиране в социалната инфраструктура, а от друга да поставя таван за тези инвестиции в рамките на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Създаването на „Европейски фонд за инвестиции в достъпно жилищно настаняване“, предназначен за създаване и поддържане на жилища, би позволило на ЕС да направи действията и политиките си по-разбираеми и съгласувани за европейските граждани, по-специално в рамките на бъдещия план „Строителство“ на Европейския зелен пакт и на бъдещия план за действие на Европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | ЕИСК настоява Комисията да организира ежегодно европейска среща на върха относно достъпното жилищно настаняване, на която да се събират всички заинтересовани страни, за да разглеждат прилагането или проследяването на този европейски план за действие за достъпно жилищно настаняване, с помощта на годишен доклад за състоянието на жилищното настаняване в ЕС. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | И накрая ЕИСК счита, че „социално жилищно настаняване“ често е обект на предразсъдъци, ако не се вписва в задача от общ интерес за социално многообразие, разнообразие и приобщаване; Комитетът държи да напомни за приноса, който инвестициите в социално жилищно настаняване имат за развитието на заетостта и за екологичния преход. |
| --- | --- |

5.11

Брюксел, 16 септември 2020 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Вж. доклада на Housing Europe „State of Housing in the EU 2019“ („Жилищно настаняване в ЕС през 2019 г.“).

1

(2)  Евростат жилищни разходи/март 2017 г..

2

жилищни разходи

(3)  CERS/2016/14.

3

(4)  Евростат (жилищни разходи/март 2017 г.).

4

жилищни разходи

(5)  Решение на Комисията от 20 декември 2011 г. относно прилагането на член 106, параграф 2 от ДФЕС за държавната помощ под формата на компенсация за обществена услуга, предоставена на определени предприятия, натоварени с извършването на услуги от общ икономически интерес.

5

(6)  COM(2006) 177 final „Изпълнение на Лисабонската програма на Общността: Социални услуги от общ интерес в Европейския съюз“.

6

(7)  ЕФРР, ЕСФ, Interreg.

7

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/99 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/99

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Бъдещето на въздушния транспорт в ЕС по време на кризата във връзка с коронавируса и след нея“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 429/14)

| Докладчик: | Thomas KROPP |
| --- | --- |

Докладчик:

Thomas KROPP

| Решение на Пленарната асамблея | 20.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 3.9.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 16.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 217/1/2 |

Решение на Пленарната асамблея

20.2.2020 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

3.9.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

16.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

217/1/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Въздухоплаването е един от секторите, които бяха най-силно засегнати от кризата с коронавируса. В периода от март до май 2020 г. пазарът на въздушния превоз на пътници се срина с 90 %, което се отрази изключително тежко върху приходите на всички заинтересовани страни и техните служители по веригата за създаване на стойност във въздухоплаването.
  Въздухоплаването играе основна роля за търговията и туризма, както и за връзките в рамките на Европа и с държавите извън ЕС. Туристическият сектор има ключов принос за националния БВП в много държави и понесе огромни загуби. Те се отразяват на държавите от ЕС, но тяхното въздействие е още по-голямо върху развиващите се държави, където секторът има значителен дял от БВП. За тези държави спирането на туристическите дейности застрашава с провал важния напредък в хуманитарната област (Проучване на Института за германска икономика (Institut der deutschen Wirtschaft), август 2015 г.: Entwicklungsfaktor Tourismus (Туризмът като фактор за развитие); само германските туристи изразходват 13,5 милиарда евро в туристически дестинации в развиващите се държави. Това представлява 5 % от всички разходи на туристите в тези държави и създава 78 000 работни места там).
  ЕИСК призовава Комисията да подкрепи туризма като ключов елемент от своето сътрудничество за развитие. |
| --- | --- |

1.1

Въздухоплаването играе основна роля за търговията и туризма, както и за връзките в рамките на Европа и с държавите извън ЕС. Туристическият сектор има ключов принос за националния БВП в много държави и понесе огромни загуби. Те се отразяват на държавите от ЕС, но тяхното въздействие е още по-голямо върху развиващите се държави, където секторът има значителен дял от БВП. За тези държави спирането на туристическите дейности застрашава с провал важния напредък в хуманитарната област (Проучване на Института за германска икономика (Institut der deutschen Wirtschaft), август 2015 г.: Entwicklungsfaktor Tourismus (Туризмът като фактор за развитие); само германските туристи изразходват 13,5 милиарда евро в туристически дестинации в развиващите се държави. Това представлява 5 % от всички разходи на туристите в тези държави и създава 78 000 работни места там).

ЕИСК призовава Комисията да подкрепи туризма като ключов елемент от своето сътрудничество за развитие.

| 1.2 | Държавите — членки на ЕС, са готови да подпомогнат всички икономически сектори в процеса на възстановяване. При все това поради безпрецедентната глобална рецесия, както и несигурността относно продължителност на пандемията е малко вероятно в близко бъдеще световната икономика да достигне равнищата на дейност от периода преди коронавируса. Поради тази причина ЕИСК призовава Комисията да разработи всеобхватна пътна карта за възстановяването на целия европейски сектор на въздухоплаването; планът за действие следва да включва специални ресурси за подкрепа на всички подсектори и на работещите в тях. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Всички заинтересовани страни и социалните партньори настояват за стабилност на планирането. Кризата, породена от коронавируса, налага ясно разграничение между етапа на възстановяване на сектора на въздухоплаването в краткосрочен план, като същевременно се гарантира международната конкурентоспособност на сектора в средносрочен и дългосрочен план.
  В този контекст запазването на качествени работни места и подходящи условия на труд са съществени изисквания за запазване на квалифицирана работна сила, без която не може да се гарантира устойчива конкурентоспособност. Следователно продължаващото набиране и обучение на квалифицирана работна сила във веригата за създаване на стойност във въздухоплаването е предпоставка за възстановяването на европейското въздухоплаване. |
| --- | --- |

1.3

В този контекст запазването на качествени работни места и подходящи условия на труд са съществени изисквания за запазване на квалифицирана работна сила, без която не може да се гарантира устойчива конкурентоспособност. Следователно продължаващото набиране и обучение на квалифицирана работна сила във веригата за създаване на стойност във въздухоплаването е предпоставка за възстановяването на европейското въздухоплаване.

| 1.4 | В краткосрочен план Комисията следва да даде приоритет на възстановяването на доверието на пътниците във въздухоплаването. Кризата, породена от коронавируса, създаде пазарни условия, непредвидени в повечето от засягащите сектора регламенти. Пътниците трябва да получат гаранция за условията, при които предплатените билети ще бъдат възстановени в случай на анулиране на полети по време на кризата; Комисията следва също да насърчава разбирането, че пътуването с въздушен транспорт е безопасно, като насърчава обвързващи международни споразумения за подходящи санитарни стандарти.
  През този критичен етап на възстановяване Комисията би трябвало да осигури и стабилност на планирането, като наложи мораториум на промените в регулаторната рамка, които възпрепятстват ефективното възстановяване.
  ЕИСК призовава Комисията да търси и поддържа добър баланс между мерките за възстановяване, необходими за преодоляване на кризата с коронавируса, и желаните изменения на финансовите регламенти, произтичащи от Европейския зелен пакт. ЕИСК призовава настоятелно Комисията да избягва налагането на допълнителна финансова и/или регулаторна тежест върху сектора, особено в етапа на възстановяване, когато целият сектор е изключително финансово отслабен. Това включва, но не само, удължаването на срока на освобождаване от прилагането та разпоредбата „ползваш или губиш“ за слотовете през зимния сезон на 2020—2021 г. |
| --- | --- |

1.4

През този критичен етап на възстановяване Комисията би трябвало да осигури и стабилност на планирането, като наложи мораториум на промените в регулаторната рамка, които възпрепятстват ефективното възстановяване.

ЕИСК призовава Комисията да търси и поддържа добър баланс между мерките за възстановяване, необходими за преодоляване на кризата с коронавируса, и желаните изменения на финансовите регламенти, произтичащи от Европейския зелен пакт. ЕИСК призовава настоятелно Комисията да избягва налагането на допълнителна финансова и/или регулаторна тежест върху сектора, особено в етапа на възстановяване, когато целият сектор е изключително финансово отслабен. Това включва, но не само, удължаването на срока на освобождаване от прилагането та разпоредбата „ползваш или губиш“ за слотовете през зимния сезон на 2020—2021 г.

| 1.5 | В средносрочен план Комисията следва да преразгледа стратегията на ЕС за въздухоплаването (приета през 2015 г.), която би трябвало да гарантира еднакви условия на конкуренция след края на кризата с коронавируса въз основа на оценка на изключителната уязвимост на системата за въздухоплаване и променените параметри и динамика на пазара. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ЕИСК препоръчва на Комисията да обмисли предоговаряне на двустранните споразумения за въздухоплавателни услуги с държави извън ЕС, за да бъдат предотвратени изкривяващите ефекти от държавната помощ, екологичните режими като схемата на ЕС за търговия с емисии (СТЕ) и социалните дисбаланси, като се основава на еднакви условия за конкуренция, за да се гарантира траен и устойчив растеж на пазара. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Когато европейският въздухоплавателен сектор възстанови своята стабилност, ЕИСК очаква да види ангажимент на Комисията за провеждане на устойчива политика в областта на въздухоплаването, която разгръща потенциала на този европейски сектор. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ЕИСК призовава настоятелно Комисията да гарантира европейската конкурентоспособност, като ускори необходимите регулаторни стъпки за цялостно прилагане на Единното европейско небе след десетилетия на ненужни спорове между държавите членки и ЕС и по този начин да постигне намаление с до 10 % на емисиите на CO2 в целия ЕС. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Зеленият пакт е ключов пакет от политики, подкрепен от ЕИСК, за окончателно намаляване на въздействието на всички сектори, включително на въздухоплаването, върху изменението на климата. ЕИСК очаква отпускането на допълнителни средства от ЕС за изследователска и развойна дейност с цел насърчаване на екологосъобразни продукти, услуги, процедури и технологии, без да се застрашава европейската конкурентоспособност. ЕИСК призовава Комисията и държавите членки да насочат политиката си върху насърчаването на приложими в световен мащаб стандарти за устойчивост, включително допълнителни мерки в областта на околната среда, при предоставянето на финансова помощ от държавите членки. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ЕИСК би искал да получи увереност, че социалните партньори, които използват формулата на социалния диалог, и занапред ще участват в разработването и изпълнението на необходимите регулаторни мерки, и отново заявява, че е готов да окаже пълна подкрепа на Комисията в усилията ѝ да подкрепи бързото възстановяване на европейския въздухоплавателен сектор. |
| --- | --- |

1.10

2.   Контекст на становището

| 2.1 | Във въздухоплавателния сектор на ЕС са пряко заети между 1,4 милиона (1) и 2 милиона (2) души, като със сектора са свързани между 4,8 и 5,8 милиона работни места. Прекият принос на въздухоплаването към БВП на ЕС е 110 милиарда евро, а цялостното въздействие на сектора, включително на туризма, дължащо се на мултипликационния ефект, достига 510 милиарда евро.
  Тази жизненоважна роля на въздухоплаването — не само сектор, но и катализатор за икономически просперитет, сигурност на работните места и туризма — е доста подценявана до момента.
  В някои държави членки туризмът осигурява 25 % от националния БВП. Поради това бързото възобновяване на въздухоплавателните услуги при спазване на съответните санитарни мерки е от изключително значение за запазването на туризма като източник на приходи.
  В глобален план европейското въздухоплаване благоприятства търговията и туризма на нации, които имат остра нужда от икономическа подкрепа и политическа интеграция в световната общност. Липсата на международни самолетни пътувания по време на кризата с коронавируса увеличи слабостта особено на развиващите се държави. |
| --- | --- |

2.1

Тази жизненоважна роля на въздухоплаването — не само сектор, но и катализатор за икономически просперитет, сигурност на работните места и туризма — е доста подценявана до момента.

В някои държави членки туризмът осигурява 25 % от националния БВП. Поради това бързото възобновяване на въздухоплавателните услуги при спазване на съответните санитарни мерки е от изключително значение за запазването на туризма като източник на приходи.

В глобален план европейското въздухоплаване благоприятства търговията и туризма на нации, които имат остра нужда от икономическа подкрепа и политическа интеграция в световната общност. Липсата на международни самолетни пътувания по време на кризата с коронавируса увеличи слабостта особено на развиващите се държави.

| 2.2 | Въздухоплаването е преживявало кризи и преди (примери: терористичните атаки и затварянето на въздушното пространство през 2001 г.; епидемиите от SARS и Ебола; кризата на глобалната финансова система през 2008 г.; затварянето на европейското въздушно пространство по време на разпространяването на вулканичен прах през 2010 г.), но настоящата криза е безпрецедентна. Според актуализираните прогнози секторът няма да се възстанови преди 2024 г (3). Нито европейските институции, нито международните организации успяха да координират регулаторните мерки за установяване на международни стандарти. Международното въздухоплаване обаче се нуждае от последователни и научнообосновани, глобални стандарти, за да се възстановят устойчивите услуги до предкризисните равнища.
  Въпреки че по време на кризата общественото и политическото внимание беше насочено към авиокомпаниите, авиационната екосистема включва други важни участници, като летища, доставчици на аеронавигационно обслужване, наземно обслужване и други доставчици на услуги. Трябва да се търсят решения, които да включват цялата верига за създаване на стойност във въздухоплаването. |
| --- | --- |

2.2

Въпреки че по време на кризата общественото и политическото внимание беше насочено към авиокомпаниите, авиационната екосистема включва други важни участници, като летища, доставчици на аеронавигационно обслужване, наземно обслужване и други доставчици на услуги. Трябва да се търсят решения, които да включват цялата верига за създаване на стойност във въздухоплаването.

3.   Общи бележки относно настоящото положение с кризата

3.1   Опасения за здравето

Силата и продължителността на кризата, причинена от коронавируса, ще зависи от способността на компетентните органи да ограничат разпространението на непознатия досега вирус. Множество проучвания показват, че въздушният транспорт е един от най-безопасните видове транспорт. Бяха разработени насоки на европейско равнище за координиран хигиенен протокол и координирани здравни и хигиенни мерки от страна на държавите членки от Европейската агенция за авиационна безопасност (ЕААБ) и Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията и на глобално равнище от Международна организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО). Авиокомпаниите и летищата си сътрудничиха тясно с Европейската комисия и ИКАО.

3.2   Липса на ликвидност

През второто тримесечие на 2020 г. приходите на авиокомпаниите спаднаха средно със 79 %. Дори след изваждане на променливите разходи това доведе до недостиг на парични средства в авиокомпаниите от около 60 милиарда щатски долара през този период. Най-голям принос за ликвидния проблем имаха възстановените суми за предварително продадени билети (Изчисленията са различни за бизнес модела на нискотарифните превозвачи, които имат по-ниски оперативни разходи, но зависят повече от предварителните продажби на билети.).

Потребителите обаче също бяха засегнати от кризата с коронавируса; в редица държави членки бяха заведени съдебни дела от потребители, които претендират за възстановяване на предварително платени билети, в съответствие с Регламент (ЕО) No 261/2004 на Европейския парламент и на Съвета (4). Необходимо е прозрачно и реалистично решение на тези случаи и на последващи искове в реалистичен срок.

При излизането от кризата с коронавируса секторът на въздушния транспорт ще бъде силно задлъжнял (До момента правителствата по света са предоставили държавна помощ в размер на приблизително 123 милиарда щатски долара за продължаване на дейността на авиокомпаниите, но само 11 милиарда щатски долара са предоставени под формата на капитал, докато останалата сума е за задължения, които авиокомпаниите ще трябва да погасяват.). Освен това държавната помощ, предоставена на европейските авиокомпании, се различава значително по форма и обем между държавите членки.

Няколко действащи в международен план авиокомпании подадоха документи за обявяване в несъстоятелност (в т.ч. Avianca, LATAM и South African Airways).

Някои плащания към доставчиците на аеронавигационно обслужване бяха отложени; това намалява натиска върху ликвидността на авиокомпаниите, но създава значителен недостиг на приходи за доставчиците на аеронавигационно обслужване. Трябва да се намери решение, което да даде възможност на доставчика на аеронавигационно обслужване да продължи да предоставя ефективно основни услуги и което няма да доведе до увеличаване на таксите за авиокомпаниите на по-късен етап, когато тъкмо ще са се възстановили. Летищата, товарните превози, както и наземното обслужване, кетъринга и други доставчици на услуги също бяха сериозно засегнати от кризата и поради това може да се нуждаят от допълнителна подкрепа.

3.3   Координиран подход към сигурно краткосрочно възстановяване

Комисията публикува съобщение за транспортния сектор, в което препоръчва:

| — | цялостна стратегия за възстановяване през 2020 г. и следващите години, |
| --- | --- |

—

цялостна стратегия за възстановяване през 2020 г. и следващите години,

| — | общ подход за постепенно и координирано възвръщане към свободно движение и премахване на ограниченията по вътрешните граници на ЕС, |
| --- | --- |

—

общ подход за постепенно и координирано възвръщане към свободно движение и премахване на ограниченията по вътрешните граници на ЕС,

| — | рамка за подкрепа на постепенното възобновяване на транспорта, като същевременно се гарантира безопасността на пътниците и персонала, |
| --- | --- |

—

рамка за подкрепа на постепенното възобновяване на транспорта, като същевременно се гарантира безопасността на пътниците и персонала,

| — | превръщане на ваучерите за пътувания в привлекателна алтернатива на връщането на суми на потребителите, |
| --- | --- |

—

превръщане на ваучерите за пътувания в привлекателна алтернатива на връщането на суми на потребителите,

| — | критерии за безопасно и постепенно възстановяване на туристическите дейности и за разработване на здравни протоколи за местата за настаняване като хотелите. |
| --- | --- |

—

критерии за безопасно и постепенно възстановяване на туристическите дейности и за разработване на здравни протоколи за местата за настаняване като хотелите.

Тези препоръки не са задължителни по своя характер, но в тях се очертава степента, в която държавите членки ще имат ползва от уеднаквяване на съответните си мерки.

През пролетта на 2020 г. Комисията публикува съобщение относно „Временна рамка за мерки за държавна помощ“. Рамката позволява на държавите членки да компенсират дружествата за извънредните финансови загуби и да запазят работните места и равнищата на заетост. Освен това Комисията издаде временни дерогации относно разпределянето на слотове (5), както и относно лицензите за наземно обслужване. Важно и спешно е да се прецени дали допълнителното удължаване на срока на действие на тези мерки би допринесло за стабилността на планирането на засегнатите дружества и, ако това е така, да се предприемат възможно най-скоро необходимите регулаторни мерки.

ЕИСК изразява дълбока загриженост във връзка с неспособността на държавите — членки на Европейския съюз да прилагат съгласувани и научнообосновани подходи към ограниченията за пътуване. Въпреки многократните призиви от страна на промишлеността за научнообоснован, хармонизиран и координиран подход към новите ограничения, се появиха различни национални подходи. Някои от тези едностранни национални мерки противоречат на експертните насоки и допълнително вредят на доверието на потребителите. ЕИСК призовава Комисията да гарантира безопасно и прозрачно възобновяване на въздушния трафик в Европа. Държавите членки следва да се стремят да хармонизират постепенното отваряне на границите си в съответствие с препоръките на Комисията.

4.   Конкретни забележки относно изискванията за устойчиво възстановяване

4.1   Кризата като възможност за преоценка на стратегическата роля на въздухоплаването в Европа (6)

Кризата с коронавируса промени отношенията между участниците по веригата за създаване на стойност във въздухоплаването. Като се има предвид новия пазарен обем и неговата структура, заинтересованите страни във въздухоплаването трябва да бъдат включени в разработването на механизми, които са пригодни за пазара на самолетни пътувания в периода след края на кризата с коронавируса.

Комисията ще трябва да направи преоценка и на своята обща политика за държавна помощ с оглед на променените геополитически реалности. Международните центрове в близост до ЕС, като Истанбул, Лондон Хийтроу и в района на Персийския залив, биха могли да отклоняват въздушен трафик и да повлияят неблагоприятно върху свързаността на ЕС, ако липсва последователна и убедителна политика на ЕС за въздухоплаването, която има за цел да насърчава конкурентоспособността на ЕС и еднаквите условия на конкуренция, като същевременно се запазят висококачествените работни места в Европа. Това ще бъде необходимо и за последователната оценка на размера на държавната помощ, предоставяна в държави извън ЕС (Тя може да бъде под формата на заеми, субсидии за заплати, гаранции по заеми, капиталово финансиране, корпоративни данъци, финансиране на маршрути или инжектиране на парични средства в наличност.). Ще бъде необходимо и строго изпълнение на Регламент (ЕО) No 1008/2008 на Европейския парламент и на Съвета (7), за да се предотврати враждебното придобиване и инвестиране във въздухоплавателни дружества на ЕС от трети държави, като по този начин се гарантира, че европейската икономика може да остане конкурентоспособна в международен план въз основа на качество и цена и да разчита на свързаност, осигурена от нейния въздухоплавателен сектор (Astra, малка гръцка авиокомпания, беше в преговори с китайски инвеститори.).

4.2   Запазване на конкурентоспособността

| 4.2.1 | Секторът на въздушния транспорт няма да може да се върне към нормалното състояние от периода преди кризата с коронавируса (Различните сценарии прогнозират възстановяване до 2022 г. и до 2025 г.), тъй като обхватът ѝ ще има структурни последици на пазара. За да се запази стабилността на планирането за заинтересованите страни и потребителите, споразуменията на ЕС за въздухоплавателни услуги с държави извън ЕС следва да се използват като платформа за съвместен мониторинг на размера на държавната помощ, предоставена по време на кризата с коронавируса, с цел да се установяват и преодоляват нарушаващите пазара тенденции. Достъпът до пазара би трябвало да играе важна роля при определянето на размера на държавната помощ в този контекст. Би трябвало да се прилагат ответни мерки, ако дадена държава извън ЕС откаже да разгледа въпроса за предоставената помощ. В споразуменията за въздухоплавателните услуги трябва да бъдат разгледани неравностойните екологични и социални стандарти между превозвачите от ЕС и от държавите извън ЕС. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Свръхкапацитетът на пазара, съчетан с предвидимия спад на покупателната способност по време на предстоящата глобална рецесия, може да наложи дори временни или структурни промени в споразуменията за въздухоплавателни услуги, за да се гарантира реципрочност през периода на възстановяване. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Комисията би могла и би трябвало да започне едностранно производство срещу държави извън ЕС и техни превозвачи, ако не могат да бъдат намерени решения по пътя на преговорите (Регламент (ЕС) 2019/712 на Европейския парламент и на Съвета (8) предлага вариант за започване на такова производство.). |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Изключително чувствителен въпрос е напрежението между ограничената ликвидност на пътниците, които искат връщане на сумата на предплатените билети, и ограничената ликвидност на авиокомпаниите, много от които ще трябва да подадат документи за обявяване в несъстоятелност, ако всички поискани суми бъдат върнати действително. Целта на предстоящото преразглеждане на Регламент (ЕО) No 261/2004 би трябвало да бъде изясняване на правилата, за да се предвиди изгодно за всички страни решение, което е в интерес и на пътниците, и авиокомпаниите (Биха могли да се разгледат няколко възможности, като например гарантиран от правителството ваучер за определен срок: ако авиокомпанията подаде документи за обявяване в несъстоятелност преди изтичането на срока на ваучера или ако авиокомпанията не е в състояние да предложи полета, сумата се възстановява на пътника, а авиокомпанията печели още малко време, за да използва своите резерви от налични парични средства.). |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | ЕИСК счита, че настоящото състояние на сектора е толкова критично, че докато продължава етапът на възстановяване, би трябвало да бъдат спрени регулаторните инициативи, които се отклоняват от целта за стабилизиране на един глобално конкурентоспособен въздухоплавателен сектор на ЕС.
  В този контекст ЕИСК отново подчертава приоритетите, към които би трябвало да се стреми Комисията, за да възстанови и запази европейската конкурентоспособност, като същевременно се гарантира необходимото равнище на социална закрила (9). |
| --- | --- |

4.2.5

В този контекст ЕИСК отново подчертава приоритетите, към които би трябвало да се стреми Комисията, за да възстанови и запази европейската конкурентоспособност, като същевременно се гарантира необходимото равнище на социална закрила (9).

4.3   Социалният диалог — основен стълб за възстановяването

Настоящата криза породи безпокойство сред цялата авиационна екосистема и нейните служители във връзка с оцеляването независимо от ефикасността на предлаганите от тях услуги. От жизненоважно значение е да се постигне оптимален баланс между предприемачески и социални съображения, за да се гарантира устойчиво създаване на качествени работни места в бъдеще.

Това е не само въпрос на политика и принципи, но и въпрос, който трябва да бъде разгледан незабавно: пазарни практики, като полет при поискване, фиктивни самостоятелно заети лица, липса на социална закрила в случай на покана за представяне на оферти и/или прекратяване на договори със служители, които впоследствие се назначават на значително по-ниски заплати, са неприемливи (10).

Социалният диалог ще бъде необходим и по време на неизбежното намаляване на персонала в повечето компании и поради това следва да бъде насърчаван на европейско, национално и корпоративно равнище. Това не изключва възможността институциите на ЕС и държавите членки да поемат своите отговорности в социалната област.

4.4   Гарантиране на устойчивостта на авиационната екосистема

| 4.4.1 | ЕИСК отбелязва споразумението, постигнато от целия световен въздухоплавателен сектор, относно мерки за ограничаване на емисиите на CO2 на глобално равнище (11) и на равнище ЕС (12). Ето защо всички допълнителни мерки на ЕС трябва да бъдат разглеждани в контекста на конкуренцията; отклоняването на въздушен трафик от авиокомпании от ЕС към техните конкуренти от държави извън ЕС например няма положителен ефект върху устойчивостта.
  ЕИСК счита, че трябва да бъде направена оценка на устойчивостта в новия контекст след коронавируса. Необходима е оценка на ефекта от мерките върху способността на авиокомпаниите от ЕС да се възстановят устойчиво от кризата, породена от коронавируса, и да запазят конкурентоспособността си.
  ЕИСК подчертава, че както всички други сектори въздухоплаването следва да се придържа към дългосрочните цели на Зеления пакт. ЕИСК настоятелно призовава Комисията да координира действията си на световно равнище, по-специално в рамките на Международната организация за гражданско въздухоплаване. ЕИСК призовава за по-нататъшно разрастване на високоскоростна железопътна мрежа в Европа с преки връзки до възлови летища.
  ЕИСК приветства факта, че в плана на ЕС за възстановяване се предвиждат инвестиции в секторите на бъдещето. Според Комитета това би трябвало да включва стратегически инвестиции в най-съвременни оперативно съвместими технологии за всички участници в сектора на въздухоплаването. Би трябвало да бъдат активно подкрепяни пазарите за устойчиви авиационни горива, устойчивите технологии и пазарите за данни. Неизкопаемите течни горива имат голям потенциал за постигане на въздухоплаване с ниски въглеродни емисии. За осигуряването на такива горива на разумни цени все още са необходими значителни изследвания и разработки.
  ЕИСК отбелязва със задоволство различните инициативи за финансиране на такива алтернативни горива (Power-to-x, синтетично гориво) в рамките на настоящия инструмент на ЕС за финансиране на научни изследвания („Хоризонт 2020“) и насърчава Комисията да увеличи тези усилия в следващата рамкова програма за научни изследвания и иновации (наред с други инструменти за финансиране: „Хоризонт Европа“). |
| --- | --- |

4.4.1

ЕИСК счита, че трябва да бъде направена оценка на устойчивостта в новия контекст след коронавируса. Необходима е оценка на ефекта от мерките върху способността на авиокомпаниите от ЕС да се възстановят устойчиво от кризата, породена от коронавируса, и да запазят конкурентоспособността си.

ЕИСК подчертава, че както всички други сектори въздухоплаването следва да се придържа към дългосрочните цели на Зеления пакт. ЕИСК настоятелно призовава Комисията да координира действията си на световно равнище, по-специално в рамките на Международната организация за гражданско въздухоплаване. ЕИСК призовава за по-нататъшно разрастване на високоскоростна железопътна мрежа в Европа с преки връзки до възлови летища.

ЕИСК приветства факта, че в плана на ЕС за възстановяване се предвиждат инвестиции в секторите на бъдещето. Според Комитета това би трябвало да включва стратегически инвестиции в най-съвременни оперативно съвместими технологии за всички участници в сектора на въздухоплаването. Би трябвало да бъдат активно подкрепяни пазарите за устойчиви авиационни горива, устойчивите технологии и пазарите за данни. Неизкопаемите течни горива имат голям потенциал за постигане на въздухоплаване с ниски въглеродни емисии. За осигуряването на такива горива на разумни цени все още са необходими значителни изследвания и разработки.

ЕИСК отбелязва със задоволство различните инициативи за финансиране на такива алтернативни горива (Power-to-x, синтетично гориво) в рамките на настоящия инструмент на ЕС за финансиране на научни изследвания („Хоризонт 2020“) и насърчава Комисията да увеличи тези усилия в следващата рамкова програма за научни изследвания и иновации (наред с други инструменти за финансиране: „Хоризонт Европа“).

| 4.4.2 | ЕИСК обаче настоява, че финансирането на нови технологии и мерки, предназначени за укрепване на устойчивостта и възможностите за разрастване на авиационната екосистема, следва да бъде неразделна част от всеобхватна пътна карта за въздухоплаването, която да се прилага с цел предоставяне на необходимата подкрепа за възстановяването на европейската верига за създаване на стойност във въздухоплаването. |
| --- | --- |

4.4.2

Брюксел, 16 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Steer Davies Gleave — Study on employment and working conditions in air transport and airports, Final report 2015 (Изследване на заетостта и условията на труд в сектора на въздушния транспорт и на летищата, окончателен доклад), 2015 г.

1

(2)  Aviation: Benefits Beyond Borders (Въздухоплаването: ползи отвъд границите), доклад, подготвен от Oxford Economics за ATAG), април 2014 г.

2

(3)  Вж. https://staging.corporatetravelcommunity.com/european-capacity-may-have-grown-in-jun-2020-but-a-european-aviation-body-warns-that-the-recovery-in-passenger-traffic-is-proceeding-at-a-slower-pace-than-it-had-projected/

3

(4)  ОВ L 46, 17.2.2004 г., стp. 1.

4

(5)  Становище на ЕИСК TEN/711 „Разпределяне на слотовете на летищата на Общността“, все още непубликувано в Официален вестник.

5

(6)  ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр.169.

6

(7)  ОВ L 293, 31.10.2008 г., стp. 3.

7

(8)  ОВ L 123, 10.5.2019 г., стp. 4.

8

(9)  ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр.110.

9

(10)  Вж. бележка под линия 8.

10

(11)  СОRSIA (Схема за компенсиране и намаляване на емисиите на въглероден диоксид в международното въздухоплаване).

11

(12)  ОВ C 133, 9.5.2013 г., стр.30.

12

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/105

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „ЕС и Африка: превръщане на партньорството за справедливо развитие в реалност, основана на устойчивостта и общите ценности“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 429/15)

| Докладчици: | Dimitris DIMITRIADIS (EL — I гр.)


  Диляна СЛАВОВА (BG — III гр.)


  Thomas WAGNSONNER (AT — II гр.) |
| --- | --- |

Докладчици:

Dimitris DIMITRIADIS (EL — I гр.)

Диляна СЛАВОВА (BG — III гр.)

Thomas WAGNSONNER (AT — II гр.)

| Решение на Пленарната асамблея | 20.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ |
| Приемане от секцията | 24.2.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 16.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 216/1/2 |

Решение на Пленарната асамблея

20.2.2020 г.

Правно основание

Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Външни отношения“

Приемане от секцията

24.2.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

16.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

216/1/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | В един бързо променящ се свят със значителни проблеми, но и нови възможности Европа има задължение: да използва своето мултикултурно, институционално и социално-икономическо наследство, за да способства за глобалното устойчиво развитие. Предизвикателствата, пред които се изправят развиващите се държави в Африка, са много комплексни и ние трябва да подхождаме към тях с чувствителност и съобразяване с техния многоизмерен характер. Не можем само да даваме добронамерени съвети, а са необходими и огромни финансови средства от ЕС и държавите членки за инвестиции в Африка, за да бъдат постигнати целите за устойчиво развитие (ЦУР). Това трябва да бъде главната цел на международните партньорства на ЕС, като зачитането на универсалните права на човека, които са основни общи ценности, трябва да бъде основата за всеки политически ангажимент, поет в рамките на партньорство с Африка за справедливо развитие. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | В съответствие с новия Европейски консенсус за развитие ЕИСК подкрепя насърчаването на достоен живот и добри перспективи, създаването на средна класа и подкрепата за равнопоставени партньорства чрез укрепването на устойчиви социално-либерални демократични структури в Африка в съответствие с универсалните права на човека (1), включително основните трудови права (Декларация за основните принципи и права в областта на труда, която включва основни трудови стандарти, и Тристранната декларация относно многонационалните предприятия и социалната политика на Международната организация на труда (МОТ), свободата на стопанска инициатива и правото на здравословна среда, както и ЦУР. ЕИСК приветства съвместното съобщение, озаглавено „Към цялостна стратегия с Африка“ (2), и се стреми да допринесе за подобряването на новата цялостна стратегия на ЕС с Африка. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | В настоящата ситуация се разкриват сериозни предизвикателства, но и обещаващи перспективи за сътрудничество за развитие между ЕС и Африка. В Африка се намират много от 20-те най-бързо развиващи се икономики в света. През 2035 г. континентът ще разполага с най-голям потенциал от работна ръка. И за двете страни е нужно партньорство за търговия и инвестиции на високо равнище, което се основава на универсалните права на човека и устойчивост, като акцентът трябва да се постави върху развитието, вместо средствата за развитие да се използват за сигурност на границите. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК приветства споразумението за Африканска континентална зона за свободна търговия (АКЗСТ), тъй като това укрепва търговията в рамките на континента, намалява зависимостите и променя подхода, основан единствено на износ извън континента. Това би могла да бъде основна първа стъпка към зона за свободна търговия между ЕС и Африка. ЕИСК отново подчертава важната роля на организираното гражданско общество в периода след изтичане на Споразумението от Котону. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Дългосрочните инвестиции във вътрешноафриканска инфраструктура, която да благоприятства регионалните вериги за създаване на стойност и изграждането на устойчива местна икономика, са икономически целесъобразни, екологично устойчиви и създават производствен капацитет, включително местни качествени работни места. Подход, който е насочен единствено към износ извън континента, е неустойчив. По-конкретно, икономическото сътрудничество в рамките на континента следва да благоприятства местното производство в Африка, чиито основни сектори следва да бъдат устойчивото селско стопанство, енергетика и кръговата икономика, както и традиционните сектори, свързани с добива на суровини и строителството, които все още се нуждаят от реформи в съответствие с ЦУР. Няма непременно да се използват публични средства за частни инвестиции в Африка в ущърб на традиционното сътрудничество за развитие. Ето защо системите за наблюдение, проверка и оценка с активно участие на организираното гражданско общество са от жизненоважно значение. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Гражданското общество, социалните партньори, социалните пазарни икономики и системите на социалната държава следва да бъдат успешни модели за подкрепа на устойчивото развитие в Африка, макар и съобразени с местната култура и социално-икономически условия. Сред приоритетите за подкрепа на африканските държави следва да фигурират не само търговията и инвестициите, но и особено данъчната политика, миграцията, развитието, околната среда, образованието, здравеопазването и условията на труд и живот. Това е дори още по-важно с оглед на настоящата криза, породена от COVID-19 (коронавирус), която ще засегне извънредно тежко Африка. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Следва да бъде изградена инфраструктура за гарантиране на качеството, благодарение на която африканските стоки да отговарят на стандартите на целевите пазари. Следва да се предприемат действия, за да се гарантира, че се зачитат законите, приети в съответствие с ЦУР. Много полезни ще бъдат и системите за надлежна проверка на правата на човека, включително правилата на ЕС (3). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Програма „Еразъм+“ следва да бъде разширена, за да засили сътрудничеството между ЕС и Африка. Партньорството за развитие между ЕС и Африка трябва да подкрепя по-силно създаването на местни обществени образователни системи — от обучение и възпитание в най-ранна детска възраст до следване в университет и професионално образование и обучение, включително стажове и системи за учене през целия живот. Следва да се предотвратява „изтичането на мозъци“ от Африка към ЕС. Особено интегрирането на принципа на равенство между половете и еманципирането на жените играят основна роля за постигането на устойчиво развитие. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Еманципирането на жените в Африка е приоритет за ЕИСК, който настоятелно призовава институциите и гражданското общество да работят активно и постоянно в полза на пълното равенство между половете на различните социални и икономически равнища. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Обръщането на миграционните тенденции е от критично важно значение в много отношения. Само посредством икономическо, екологично и социално развитие ще се противодейства на причините за принудителна миграция. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Международна финансова корпорация на африканската диаспора би могла да бъде отлична платформа, която да насочва инвестициите, които се управляват от африкански органи и се използват за африкански потребности. Това би могло да бъде вариант и за инвеститори от ЕС. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Африка отбеляза силен ръст през последното десетилетие, което доведе до прогноза за удвояване на енергийните потребности на континента до 2050 г., като равнищата на бедност се запазиха трайно високи. Това ще запази, ако не и изостри проблемите с устойчивостта от екологична и социално-икономическа гледна точка. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Независимо от това е възможно да възникнат възможности: i) африканските държави могат да играят водеща роля при преобразуването на слънчевата енергия в електроенергия чрез използването на фотоволтаични технологии, което също може да доведе до мащабно производство на синтетични горива; ii) конкретни възможности за съвместни проекти, стопански дейности и политики биха могли да създадат нов подход, свързан със социално-екологична пазарна икономика. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост в Африка следва да бъдат подкрепени, за да се подобри отглеждането, да се намалят загубите от прибиране на реколтата и да се повишат стандартите за качество. Други цели в хранително-вкусовата промишленост са разработването на нови маркетингови и производствени методи, насърчаването на кооперативно самоорганизиране сред земеделските стопани, продоволствената сигурност и увеличаването на търговията по цялата верига за създаване на стойност. ЕИСК се противопоставя категорично на „заграбването на земя“ в Африка. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Заинтересованите страни от ЕС и Африка следва да работят съвместно за практическото осъществяване на Зеления пакт и по този начин за спасяването на планетата и създаването на достоен живот за всички. С институционализираното участие на организираното гражданско общество лесно можем да се подлагаме на самооценка и да избягваме грешките от миналото с прилагане на нови методи. Устойчиво развитие може да се постигне само ако неговият източник и двигател е вътре в самата държава. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Възприемането на подход, основан на универсалните права на човека, развитието на структури за демократично управление, подобряването на икономическото и финансовото управление посредством прозрачно управление на публичните финанси и създаването на надеждна система за борба с корупцията, основана на независима съдебна власт: всичко това допринася за създаването на силни, уверени и стабилни партньори в стопанската област и развитието. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Контекст и основни положения на становището

| 2.1. | ЕС-27 е най-големият търговски и инвестиционен партньор на Африка. ЕИСК приветства съвместното съобщение, озаглавено „Към цялостна стратегия с Африка“ (4), в което се предлага партньорство, свързано със зеления преход и достъпа до енергия, цифровата трансформация, устойчивия растеж и работни места, мира и управлението. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Петдесет и две африкански държави имат някакъв вид търговско споразумение с ЕС. Има споразумения за асоцииране с четири северноафрикански държави и към момента се водят преговори по задълбочена и всеобхватна зона за свободна търговия (задълбочена и всеобхватна ЗСТ) с Мароко и Тунис. ЕС договори пет споразумения за икономическо партньорство (СИП) с регионални африкански организации. Те се основават на Споразумението от Котону и имат за цел да променят търговските отношения между ЕС и държавите от Африка, Карибския и Тихоокеанския басейн (АКТБ) в съответствие с правилата на СТО. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕИСК отново потвърждава своя подход: той желае да гарантира достоен живот и добри перспективи за всички, да създаде средна класа (като осъзнава взаимовръзката между миграция и доход) и да подкрепи установяването на равнопоставени партньорства чрез укрепването на устойчиви социално-либерални демократични структури. Съществуващите досега местни традиции и най-добри практики следва да бъдат зачетени. ЕИСК се застъпи за политика на развитие, която създава добри перспективи, структури и икономически възможности за всички в Африка. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Инвестициите с източник извън Африка нарастват постоянно. Например Китай инвестира средства като част от своя Форум за сътрудничество между Китай и Африка (FOCAC) и инициативата „Един пояс, един път“. Сред други инициативи от по-малък мащаб са „Станцията за партньорство с Африка“ на САЩ (Africa Partnership Station) и срещата на върха между Русия и Африка от 2019 г. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Универсалните права на човека, включително основните трудови права, свободата на стопанска инициатива, правото на здравословна среда и върховенството на закона са основни общи ценности. Заедно с ЦУР те представляват международно приетите минимални стандарти за програмите за развитие и са основата за партньорство за справедливо развитие. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Тези ценности са в съответствие с новия Европейски консенсус за развитие, който включва стремежа да бъдат взети предвид и последиците за развитието от другите политики посредством съгласуваност на политиките за развитие. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | В настоящето становище се установяват критично важните аспекти за сериозно партньорство за справедливо развитие и се анализира настоящата ситуация и предизвикателства пред отношенията между ЕС и Африка. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Настоящи предизвикателства

Достойният живот, екологичната отговорност и добрите перспективи имат решаващо значение за нашето оцеляване. Трябва да се справяме с изменението на климата и да мислим, водени от по-голяма отговорност и по-силен дух на сътрудничество. Традиционният подход на индустриалната политика и растеж е остарял модел на развитие, който ще разруши нашата планета и ще бъде свързан с огромни разходи за обществото. Особено в Африка хората имат нужда не само да бъдат избавени от крайна бедност, но също така следва да могат да участват активно в обществото (жилище, храна, здравеопазване, образование). В доклада за глобалните рискове на Световния икономически форум от 2017 г. се подчертава проблемът с неравенството по света като най-голям генератор на рискове, свързани с предизвикателствата пред политиката в последно време. Жените и уязвимите групи са още по-засегнати и изключени от участие в обществото, когато липсват възможности.

3.1.   Икономически аспекти

| 3.1.1. | Много от 20-те най-бързо развиващи се икономики в света се намират в Африка, като през 2035 г. континентът ще разполага с най-голям потенциал от работна ръка. Именно там възникват глобалните пазари, клиенти и служители на бъдещето. Ето защо решение на повечето от настоящите глобални предизвикателства може да се намери само съвместно със силни африкански партньори. Нужно е равнопоставено партньорство за търговия и инвестиции, което се основава на универсалните права на човека и устойчивост. Всяка година са необходими 600 милиарда евро, за да бъдат постигнати ЦУР в Африка (5). Поради това ЕИСК признава огромната необходимост от частни инвестиции. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Следва да се обмисли съгласуваност на търговската политика с оглед на развитието, по-специално по отношение на митата, обществените поръчки и данъците, да се проявява разбиране за съществуващите асиметрии, особено по отношение на СИП (6), да се подкрепя регионалната интеграция, да се включат раздели относно устойчивост, които да са задължителни и неспазването им да подлежи на санкциониране, и да се промени защитата на инвестициите, така че да бъдат зачитани всички универсални права на човека. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | ЕИСК приветства споразумението за АКЗСТ, тъй като това укрепва търговията в рамките на континента, намалява зависимостите и променя подхода, основан единствено на износ извън континента. То благоприятства функционирането на зона за свободна търговия между ЕС и Африканския съюз в рамките на едно единствено споразумение, което отчита многообразието и икономическата мощ на отделните африкански държави. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Във все по-голяма степен средствата, които традиционно се отделят за развитие, се използват за привличане на частни инвестиции, което не трябва да бъде в ущърб на традиционното сътрудничество за развитие. Така наречените „зелени“ облигации, които са определени специално за проекти за устойчивост, биха могли да бъдат добър начин за насочване на частни инвестиции в Африка. Всички инвестиции — и публични, и частни — е задължително да бъдат наблюдавани, проверявани и оценявани с участието на ОГО, за да се гарантира, че се използват за постигане на ЦУР и целите за развитие и спазват универсалните права на човека. Същевременно ЕИСК отбеляза, че европейските средства за развитие са използвани за облекчаване на лошите условия на труд в Африка (7). |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Селското стопанство е важен икономически сектор в Африка (над 60 % от африканците работят в селското стопанство, най-често в малки лични стопанства). В индустриализираните и бързо развиващите се икономики се води надпревара, за да се осигури обработваема земя в Африка (8). Липсата на официални или точни регистри улеснява заграбването на земя и възпира достъпа на младите африканци до земя. В световен мащаб повечето инвестиции, свързани със земя, се правят в Африка, включително мащабни инвестиции на ЕС. Експертите по въпросите на развитието предупреждават, че в гвинейската савана до 4 милиона кв. км обработваема земя се превръщат в цел на международни (включително европейски) концерни с дейност в селското стопанство (9). Глобалното производство на храни трябва да се увеличи със 70 % до 2050 г. (10), което ще изисква увеличение от 97 % в развиващите се държави, като същевременно обработваемата земя се използва във все по-голяма степен за производството на екогорива и съставки за химическата промишленост. Продоволствената сигурност е още по-важна поради въздействието на пандемията от COVID-19. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Социални аспекти

| 3.2.1. | Концепциите за гражданско общество, социални партньорства и социална пазарна икономика работят много добре в Европа. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Проектите на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) изглежда отговарят на по-общите цели за устойчивост и използват подход за по-добро развитие. Въпреки това ЕП, Комисията и ОГО изразиха опасения относно операциите на ЕИБ. Те подчертаха необходимостта от подобряване на надлежната проверка във връзка с правата на човека в нейните операции. Това е от изключително значение, ако банката ще предлага надеждна подкрепа (11). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Разпоредбите, които позволяват на европейците да оспорват закони, които са в съответствие с ЦУР, вредят на нашия авторитет:






  — | достойната работа включва заплата, осигуряваща жизнения минимум; поставянето на това под въпрос не е в съответствие с подхода за развитие, който трябва да възприемем (например делото Veolia срещу Египет); |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

—

достойната работа включва заплата, осигуряваща жизнения минимум; поставянето на това под въпрос не е в съответствие с подхода за развитие, който трябва да възприемем (например делото Veolia срещу Египет);

| — | инвестициите на ЕС следва да бъдат защитени, но ние трябва да гарантираме трудовите закони, защитата на околната среда и на потребителите. |
| --- | --- |

—

инвестициите на ЕС следва да бъдат защитени, но ние трябва да гарантираме трудовите закони, защитата на околната среда и на потребителите.

| 3.2.4. | Нашето партньорство за развитие трябва да подкрепя по-силно създаването на местни обществени образователни системи — от обучение и възпитание в най-ранна детска възраст до следване в университет. Специално внимание следва да се отдели на професионалното образование, включително стажовете и системите за учене през целия живот. Опитът на Европа може да е полезен при развитието на образователните системи в Африка. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Разходите за търгуване в Африка често са много високи и много държави все още не отговарят на международните стандарти за качество, безопасност и околна среда. Следва да бъде изградена инфраструктура за гарантиране на качеството в подкрепа на африканските стоки, така че да отговарят на стандартите на целевите пазари и в Африка. По-специално подкрепата за африканските държави следва да се ориентира към екологичните, здравните и трудовите условия и структури за защита. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Европейските системи на социалната държава се развиваха успешно на основата на принципа за солидарност и тъй като устоите им се крепят от фундаментални ценности, споделяни от всички големи политически движения. Системите за социална сигурност, кооперативните модели и обществените услуги позволиха на хората да натрупат богатство и насочиха пазарните сили не само към намаляване на бедността и стимулиране на икономическия растеж, но и към насърчаване на форми на демокрацията на участието. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Това е дори още по-важно, като се имат предвид предизвикателствата на кризата, породена с COVID-19, която ще засегне извънредно тежко Африка. По данни на ООН 24 % от глобалните заболявания се падат на Африка, като особено голям проблем представлява маларията, но само 3 % от здравните работници в света се намират там. Добре известно е, че държавите, които подготвят здравни работници, понасят финансови загуби, когато тези специалисти емигрират в индустриализирани държави (12). |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Само посредством икономическо, екологично и социално развитие ще се противодейства на причините за принудителна миграция. Трябва да включим универсалните права на човека в нашите политики, за да способстваме за такъв вид общества в Африка, каквито много африкански емигранти търсят в ЕС поради липсата на перспективи в родната страна. |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | Обръщането на миграционните тенденции е въпрос от критично важно значение, например ЕИСК би искал да изтъкне докладите (13) за изтичане на мозъци от Тунис, когато политиците трябва да се справят с факта, че около една трета от експертите в областта на ИТ, обучени с помощта на средства от ЕС, емигрират, за да работят в ЕС. |
| --- | --- |

3.2.9.

3.3.   Аспекти, свързани с устойчивостта

| 3.3.1. | Африканската икономика отбеляза силен ръст през последното десетилетие и условията за живот се подобриха забележимо, но равнищата на бедност се запазиха трайно високи. Със своята ограничена икономическа диверсификация, трайни неравенства, висока безработица и влошено състояние на околната среда континентът все още се нуждае от напредък по пътя към устойчиво развитие, чрез което може да се постигне достоен живот за всеки. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Очаква се търсенето на енергия в Африка да се удвои до 2050 г. Тези нараснали нужди следва да се задоволяват посредством по-широко използване на енергия от възобновяеми източници. Осъществяването на енергийния преход от изкопаеми горива към възобновяеми източници на енергия е от съществено значение за смекчаване на последиците от изменението на климата. Африканските държави могат да играят водеща роля в преобразуването на слънчевата енергия в електроенергия чрез използването на фотоволтаични технологии. Наред с осигуряването на електроенергия за местно потребление големите фотоволтаични паркове могат да доведат до производството и на горива на основата на електроенергия (e-fuels) (14). Местното население следва да може да има дял от ползите. Метанолът и другите синтетични горива, изглежда, са възможна алтернатива на изкопаемите горива за въздухоплаването, но биха могли да удължат и използването на двигатели с вътрешно горене при пътните превозни средства. |
| --- | --- |

3.3.2.

4.   Политически препоръки

4.1.   Общи аспекти

| 4.1.1. | Справедливите и равнопоставени отношения за развитие с африканските страни би трябвало да насърчават достойния труд и да подкрепят обществените услуги. По-конкретно търговската политика трябва да гарантира, че универсалните права на човека, околната среда и правото на достоен живот се зачитат в пълна степен. Тя трябва да отчита и нуждите на по-слабо развитите държави. Изключителна възможност за това би било подписването на споразумение за периода след изтичане на Споразумението от Котону само ако с него се създават качествени работни места, поощрява се устойчивият растеж и се гарантира приобщаването на организираното гражданско общество. Известни експерти по въпросите на политиката за развитие твърдят, че демократичният регионализъм следва да бъде водещ в политиката на ЕС за развитие с особено значение за Африка и обществата на континента поради местните специални условия (15). |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Съвременните, прогресивни партньорства следва да отразяват необходимостта от нова форма на сътрудничество между индустриализираните и развиващите се държави. По-специално установяването на такива партньорства за реформи ще изисква по-добра обща среда за дейностите на частния сектор и създаването на повече качествени работни места с адекватен доход, който да позволява на младото население на Африка да води достоен живот. Това е от съществено значение, за да се ограничи желанието на младите хора да емигрират от африканския континент за по-добро бъдеще (16). В това отношение ЕИСК отбелязва своите контакти и подкрепа за демократизацията на Тунис. В споразумението за задълбочена и всеобхватна зона за свободна търговия, по което се водят преговори към момента, трябва да се обмисли как да се запази постигнатото, като се гарантира, че икономиката на Тунис ще бъде в състояние да даде на своя народ възможности и перспективи. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | За да бъдат засилени и подкрепени необходимите реформи в Африка, може да се създаде мозъчен тръст с акцент върху участието на гражданското общество, обсъждането на икономически и структурни реформи и ЦУР. Той би могъл да поощрява развитието на знания и умения в Африка и да улеснява обмена между гражданското общество в Африка и Европа. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Икономическо развитие

| 4.2.1. | Що се отнася до Европейския зелен пакт, двигатели на икономическото развитие следва да бъдат иновациите и социално-екологичната трансформация. Акцентът трябва да бъде поставен върху справедливото разпределение на богатството и създаването на структури на социалната държава. Сред приоритетите следва да бъдат не само търговията и инвестициите, но и международното сътрудничество в други области, например данъчна политика, миграция, развитие, околна среда, образование, условия на труд и живот и здравеопазване (особено след COVID-19). Участието на организираното гражданско общество ще бъде решаващо в това отношение. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Необходими са дългосрочни инвестиции във вътрешноафриканска инфраструктура (в противовес на инфраструктурата, която улеснява износа извън континента), която да благоприятства регионалните вериги за създаване на стойност и изграждането на устойчива местна икономика. Това икономически целесъобразно, устойчиво от екологична гледна точка и създава производствен капацитет, включително местни качествени работни места. В Африка все още присъства в значителна степен моделът, основан на износ извън континента, тъй като суровините са от стратегическа важност за големите икономики (включително ЕС и държавите членки). Инвестициите на ЕС трябва да следват друг подход, основан на наистина равнопоставено партньорство, за да се гарантира, че всички печелят и по-специално да се поощрява устойчивото развитие в Африка. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Международна финансова корпорация на африканската диаспора би могла да координира използването на ресурсите на африканската диаспора за приобщаващо развитие и инвестиции в социално отговорни стопански начинания и схеми (17) в Африка. Тя би могла да бъде отлична платформа, която да насочва инвестициите, управлявани от африкански органи и използвани за африкански потребности, и вариант за инвеститорите от ЕС. Инвестициите, които са необходими за постигане на ЦУР в Африка, значително надхвърлят оценките за годишните спестявания на африканските мигранти. Поради това следва да има повече начини за (стопанско) сътрудничество с помощта на организациите на диаспората. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Освен да изнасят суровини, които ще бъдат обработвани на друго място, африканските държави следва да бъдат насърчавани и подпомагани да създават устойчиви национални промишлени сектори, така че печалбата от обработването на суровините да остава в страната. Приходите от добивния сектор следва да се инвестират в инфраструктура и социални услуги и по този начин населението действително да се възползва от тях. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Укрепването на обществената сигурност с цел борба с тероризма трябва да остане приоритет. Сигурността на границите и осигуряването на оръжия обаче трябва да се разглежда много внимателно. Акцентът трябва да бъде поставен върху развитието, вместо средствата за развитие да се използват за спиране на принудителната миграция и за въоръжаване на силите за сигурност: нарастващото акцентиране върху сигурността в политиката за развитие е възможно да задълбочава първопричините за миграцията. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | ЕИСК призовава да бъдат приети правила на ЕС за надлежна проверка във връзка с правата на човека (18). Комитетът вече е отправял искане към ЕС за задължително извършване на надлежна проверка от ЕС в областта на правата на човека, по-специално в международните вериги за създаване на стойност (19). Въз основа на съществуващите мерки и концепции на ЕИСК (напр. рейтингова агенция) една задължителна система за надлежна проверка би била много полезна за устойчивото развитие, особено в Африка, и би допринесла за усилията на ЕС за създаване на партньорство за справедливо развитие. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | От огромно значение е развитието на МСП и сътрудничеството между МСП в Африка и ЕС. В повечето случаи мултинационалните дружества могат да управляват рисковете, свързани със стопанските начинания в Африка. За да може да се използва потенциалът на МСП в едно партньорство за справедливо развитие, МСП се нуждаят от надеждни структури и институционална подкрепа. По-голямата част от африканските работни места се създават от МСП. Финансовите услуги, особено от кооперативен характер, ще трябва да се подобрят и (където не съществуват) да бъдат развити, за да се отговори на потребностите на МСП, напр. кредити, кредити в местна валута и управление на риска. |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Липсата на квалифициран персонал е основна пречка пред дружествата в африканските държави. Ето защо насърчаването на професионалното обучение е въпрос от най-висок приоритет. |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | „Тъй като въпросите на данъчното облагане са свързани с целите за устойчиво развитие, предприятията би трябвало да плащат данъци там, където възникват печалби чрез създаването на добавена стойност (напр. производство, добив на суровини и др.)“ (20). Този принцип е от фундаментално значение за едно партньорство за справедливо развитие. ЕИСК настоя и за оценки на въздействието на двустранните спогодби за избягване на двойното данъчно облагане, които да бъде извършени от ЕС, ако е налице риск от възпрепятстване на политиките на ЕС за развитие (21).
  Наред с частните инвестиции и данъчните приходи имат важна роля за финансирането на устойчивото развитие. Недостигащите данъчни приходи в африканските държави съответстват на двойния размер на цялото финансиране за развитие, което получават всяка година. От съществено значение са мерките срещу избягването на данъци, премахването на корупцията и кампаниите за повече собствени приходи в африканските държави, съчетани с обучението на длъжностните лица от данъчните органи, сметните палати и министерствата на финансите. Данъчните убежища, независимо дали са в африканските държави, или в ЕС, спъват устойчивото развитие. |
| --- | --- |

4.2.9.

Наред с частните инвестиции и данъчните приходи имат важна роля за финансирането на устойчивото развитие. Недостигащите данъчни приходи в африканските държави съответстват на двойния размер на цялото финансиране за развитие, което получават всяка година. От съществено значение са мерките срещу избягването на данъци, премахването на корупцията и кампаниите за повече собствени приходи в африканските държави, съчетани с обучението на длъжностните лица от данъчните органи, сметните палати и министерствата на финансите. Данъчните убежища, независимо дали са в африканските държави, или в ЕС, спъват устойчивото развитие.

| 4.2.10. | Необходима е инфраструктура, която да помага на дружествата да намират финансиране и механизми за подкрепа и да изгражда контакти на място. Дружествата се нуждаят и от консултации в етапите на планиране на проектите. |
| --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.11. | Селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост в африканските държави следва да получават подкрепа, за да се развият процедури за подобряване на отглеждането, намаляване на загубите при събиране на реколтата, прекратяване на обезлесяването и повишаване на стандартите за качество. Освен това в хранително-вкусовата промишленост следва да се разработят нови методи за маркетинг, съвременно земеделско стопанство и преработване, да се насърчава самоорганизирането сред земеделските стопани, особено в кооперации, и да се увеличава търговията по цялата верига за създаване на стойност. |
| --- | --- |

4.2.11.

4.3.   Социална политика

| 4.3.1. | Включването на гражданското общество под формата на социални партньорства на микро- и секторно равнище в институционалната структура на европейските държави се оказа благоприятно за ЕС. Организираното гражданско общество следва да участва много активно в партньорството за справедливо развитие, тъй като това създава устойчиви структури за всички дейности на ЕС, особено за стопанската сфера. По този начин нашите усилия ще бъдат насочени не само към печалбата, но и към устойчивото развитие в Африка, за да се създават дългосрочни партньорства, основани на доверие и равенство. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Програма „Еразъм+“ следва да бъде разширена, за да укрепи сътрудничеството между ЕС и африканските държави. Професионалните умения и знания на завършващите университет африканци трябва да подкрепят устойчивото развитие в техните родни страни. Следва да се предотвратява „изтичането на мозъци“ от Африка към ЕС. Образованието е важен трамплин за подобряване на условията, по-специално за жените и уязвимите групи и нашата подкрепа следва да се насочва по подходящ начин. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Предизвикателствата са още по-сериозни в резултат на COVID-19. Много здравни системи понастоящем са претоварени. Ще се наложи да предоставим още по-голяма подкрепа на африканските държави, за да могат да изградят силни здравни системи, които са готови да се справят с предизвикателства като COVID-19 на биомедицинско и социално-медицинско равнище. Слабата икономика, липсата на управление, недостатъчната достъпност или липсата на обучен персонал не трябва да бъдат пречка за предоставяне на добри здравни грижи. Добре изградените социални държави в Европа до голяма степен устояха на настоящото предизвикателство и биха могли да служат за пример, по-конкретно за подобряване на системите за здравеопазване в Африка. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Трябва да се осигури участието на организациите на африканската диаспора в ЕС, когато се създава равнопоставено партньорство между ЕС и африканските държави. Те могат да предложат финансиране и ноу-хау и могат да установят ясно, че подходът, основан на зачитане на универсалните права на човека, ще укрепи африканските структури, които са необходими за стабилна стопанска дейност, социален ангажимент и здравословна околна среда. Те са запознати с прилагането на универсалните права на човека в ЕС, с начина на работа на правната уредба в ЕС и биха могли да служат като мост за дейностите на ЕС в своите родни страни. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Устойчиво развитие

| 4.4.1. | Устойчиво развитие може да се постигне само ако неговият източник и двигател е вътре в самата държава. Собственият капацитет за развитие на Африка трябва да бъде подкрепен, така че да започнат реформи, всеки да получава достойни перспективи и частните и публичните инвестиции на континента да могат да се изплащат. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Африка се нуждае от нов подход към индустриалната политика, който е организиран по сектори и се координира международно, за да се създадат по-големи пазари и по-силни стимули за устойчиви промишлени отрасли, особено такива, които не зависят от изкопаеми горива (22). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | При производството на горива на основата на електроенергия с използването на фотоволтаични технологии важно значение има местоположението от гледна точка на икономическата ефективност (23), като зоната на „слънчевия пояс“ на екватора изглежда оптимален вариант (24). Този сектор може да има благоприятно въздействие и върху икономическото развитие на африканските държави, като евентуално им позволи да участват в международни енергийни проекти. Помощи за развитие в този сектор биха могли да се отразят положително не само върху държавата получател, но и върху потребителите на енергия в развитите държави (25). |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | ЦУР предлагат основани на универсалните права на човека отношения между ЕС и неговите африкански партньори, които работят съвместно в духа на Зеления пакт, за да спасят планетата и да създадат условия за достоен живот за всеки. С институционализираното участие на организираното гражданско общество лесно можем да се подлагаме на самооценка и да избягваме грешките от миналото с прилагане на нови методи. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Всички заинтересовани страни, включително социалните партньори и други ОГО, трябва да се застъпват за проекти, стопански дейности и политики, които създават подход за изграждане на нова социално-екологична пазарна икономика. Наред с икономическите аспекти трябва да бъдат разгледани по-сериозно фундаментални социално и биофизични проблеми (като изменението на климата). Ето защо в допълнение на показателите единствено от икономическо естество в едно партньорство за справедливо развитие във връзка с устойчивото развитие (26) трябва да бъдат вземани предвид и показатели, отчитащи всички аспекти на благополучие за всеки. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Много инвестиции в селското стопанство са с неясно въздействие върху общностите. Има редица съобщения за нарушения на правата на човека и за инвеститори, които не изпълняват договорени задължения за изграждане на инфраструктура или създаване на работни места в местни общности, включително европейски инвеститори. ЕИСК се обявява категорично против „заграбването на земя“ в Африка. Оценките на въздействието, извършени с участието на организираното гражданско общество, трябва да бъдат по-строги и да имат последици за инвеститорите, които не спазват универсалните права на човека и ЦУР. Възможен вариант е да се подкрепи създаването на поземлени регистри и да се организират живеещите на място земеделски стопани да създават кооперативни предприятия, които са по-силни на международните пазари. Това ще помогне на ЕС и Африка да изпълнят общите си цели, тъй като по този начин се създават структури, които позволяват да има еднакви условия на конкуренция с африканските партньори, и се укрепва тяхната позиция спрямо други големи икономически субекти. |
| --- | --- |

4.4.6.

4.5.   Сътрудничеството и укрепването на гражданското общество в африканските държави, основани на универсалните права на човека и ЦУР — успешен път на ЕС към партньорство за справедливо развитие

| 4.5.1. | Възприемането на подход, основан на универсалните права на човека, развитието на структури за демократично управление, подобряването на икономическото и финансовото управление посредством прозрачно управление на публичните финанси и създаването на надеждна система за борба с корупцията, основана на независима съдебна власт: всичко това допринася за създаването на силни, уверени и стабилни партньори в стопанската област и развитието. Участието на организираното гражданско общество би могло в крайна сметка да гарантира, че всички тези мерки се осъществяват. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Обещанията на ЕС трябва да дават осезаеми резултати. Само като зачитаме универсалните права на човека и постигаме ЦУР ще можем да се освободим от зависимостите и да станем партньори за справедливо развитие. |
| --- | --- |

4.5.2.

Брюксел, 16.9.2020 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Както са определени в деветте основни споразумения и конвенции на ООН за правата на човека.

1

(2)  JOIN(2020) 4 final.

2

(3)  Проучване на ЕП относно Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries (Достъп до правни средства за защита на жертвите на корпоративни нарушения на правата на човека в трети държави) Брюксел, 2019 г.

3

Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries (Достъп до правни средства за защита на жертвите на корпоративни нарушения на правата на човека в трети държави)

(4)  JOIN(2020) 4 final.

4

(5)  Министерството за развитие на Германия, Afrika und Europa — Neue Partnerschaft für Entwicklung, Frieden und Zukunft (Африка и Европа — ново партньорство за развитие, мир и бъдеще), 2017 г.

5

Afrika und Europa — Neue Partnerschaft für Entwicklung, Frieden und Zukunft (Африка и Европа — ново партньорство за развитие, мир и бъдеще

(6)  Австрийска фондация за изследвания по въпросите на развитието, The Economic and social effects of the Economic Partnership Agreements on selected African Countries (Икономическите и социалните ефекти от споразуменията за икономическо партньорство с избрани африкански държави), 2018 г., в документа се установяват неблагоприятните последици от СИП за ECOWAS, намаляването на митата може да струва милиарди на партньорските държави под формата на публични приходи, които са загубени за устойчивото развитие (ОВ C 97, 24.3.2020 г., стр. 18) параграф 5.5.

6

(7)  Въз основа на устен доклад от члена на ЕИСК, Jaroslaw Mulewicz, след посещение на делегация на ЕИСК в индустриалния парк „Боле Леми“, Етиопия, където са установени азиатските текстилни предприятия. Извънредният доверителен фонд на ЕС за Африка (EUTF for Africa) обаче трябва да насърчава устойчиви и приемливи условия на заетост (което той прави с нееднозначни резултати до момента).

7

(8)  Агенция за околна среда на Германия, Globale Landflächen und Biomasse (Глобални площи и биомаса), 2013 г.

8

Globale Landflächen und Biomasse (Глобални площи и биомаса),

(9)  Gebauer, Trojanow, Hilfe? Hilfe! — Wege aus der globalen Krise, (Помощ? Помощ! — Пътища за излизане от глобалната криза), 2018 г.

9

Hilfe? Hilfe! — Wege aus der globalen Krise,

(10)  Вж. бележка под линия 8.

10

(11)  Резолюция на ЕП от 17 януари 2019 г. 2018/2151(INI); работен документ на службите на Комисията — SWD(2019) 333 final.

11

(12)  Kingsley Ighobor в Africa Renewal, декември 2016 г. — март 2017 г., Diagnosing Africa’s medical brain drain (Поставяне на диагноза на изтичането на мозъци сред лекарите от Африка).

12

Diagnosing Africa’s medical brain drain (Поставяне на диагноза на изтичането на мозъци сред лекарите от Африка).

(13)  Устен доклад от Kais Sellami, изпълнителен директор на Discovery Informatique, изнесен на конференцията Euromed в Барселона през октомври 2019 г.

13

(14)  COM (2018) 773 — „Чиста планета за всички: Европейска стратегическа дългосрочна визия за просперираща, модерна, конкурентоспособна и неутрална по отношение на климата икономика“.

14

(15)  Като Werner Raza, директор на Австрийската фондация за изследвания по въпросите на развитието, на конференцията: За добър живот за всички е необходима глобализация от различен вид, март 2020 г., Виена.

15

За добър живот за всички е необходима глобализация от различен вид

(16)  Проучвания показват, че определен размер на минималната заплата намалява миграционния натиск, напр. Clemens, Does Development Reduce Migration? (Развитието намалява ли миграцията?) (2014 г.).

16

Does Development Reduce Migration? (Развитието намалява ли миграцията?)

(17)  GK Partners. (2019 г.), Strategic, Business and Operational Framework for an African Diaspora Finance Corporation (Стратегическа, стопанска и оперативна рамка за финансова корпорация на африканската диаспора).

17

Strategic, Business and Operational Framework for an African Diaspora Finance Corporation (Стратегическа, стопанска и оперативна рамка за финансова корпорация на африканската диаспора)

(18)  ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 38, параграф 1.5.3.

18

(19)  ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 38 и ОВ C 97, 24.3.2020 г., стр. 9.

19

(20)  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 29, параграф 1.9.

20

(21)  Пак там, параграф 1.7.

21

(22)  Victor, Geels, Sharpe, Accelerating the Transitions (Ускоряване на преходите), 2019 г.

22

Accelerating the Transitions

(23)  Janina Scheelhaase et al., Transportation Research Procedia 43 (2019 г.), стр. 21—30.

23

Transportation Research Procedia

(24)  Prognos (2018 г.), Importance of liquid energy sources for the energy transition (Значение на течните енергийни източници за енергийния преход).

24

Importance of liquid energy sources for the energy transition

(25)  Radermacher F.-J. (2019 г.), Die internationale Energie- und Klimakrise überwinden (Преодоляване на международната криза в областта на енергетиката и климата).

25

Die internationale Energie- und Klimakrise überwinden

(26)  Stiglitz, Joseph; Sen, Amartya; Fitoussi, Jean, Доклад на Комисията за измерване на икономическите резултати и социалния напредък (2009 г.).

26

Доклад на Комисията за измерване на икономическите резултати и социалния напредък

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/114 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/114

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Приносът на гражданското общество към екологичната програма и устойчивото развитие на Западните Балкани като част от процеса на присъединяване към ЕС“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 429/16)

| Докладчик: | Dragica MARTINOVIĆ DŽAMONJA |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Pierre JEAN COULON |

Докладчик:

Dragica MARTINOVIĆ DŽAMONJA

Съдокладчик:

Pierre JEAN COULON

| Решение на Пленарната асамблея | 20.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ (REX) |
| Приемане от секцията | 24.7.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 215/1/3 |

Решение на Пленарната асамблея

20.2.2020 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Външни отношения“ (REX)

Приемане от секцията

24.7.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

215/1/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) подкрепи и продължава силно да препоръчва разширяването на Европейския съюз (ЕС) с шестте държави от Западните Балкани (1), при условие че изпълнят необходимите критерии за членство. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | В това отношение ЕИСК приветства действията на Европейската комисия що се отнася до преразгледаната методология, даваща възможност за започване на преговори за присъединяване със Северна Македония и Албания, и усилията ѝ за постигане на по-динамичен и предсказуем процес. ЕИСК обаче призовава за засилване на ролята на социалните партньори и организациите на гражданското общество (ОГО). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че възстановяването от кризата, породена от COVID-19, следва да потвърди екологичните политики, както и че преходът към зелена икономика трябва да бъде неразделна част от един всеобхватен и ориентиран към бъдещето план за възстановяване в Западните Балкани (2). За тази цел ЕИСК приветства обявения от Европейската комисия пакет за помощ за възстановяване за Западните Балкани. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита, че Западните Балкани следва да бъдат привлечени и включени във важни европейски политики и инициативи, което поради тяхното географско местоположение важи особено за Европейския зелен пакт. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Предвид необходимите значителни инвестиции и регулаторни промени ЕИСК категорично счита, че социалните партньори и ОГО трябва да играят особено важна роля в прехода към по-екологосъобразно и по-устойчиво общество, особено що се отнася до специфичния политически контекст в Западните Балкани. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК отново подчертава колко е важно да се гарантира свободата на сдружаване, да се осигури благоприятно гражданско пространство, както и необходимост от засилване на подкрепата за изграждане на капацитет на ОГО за силен и ефективен граждански диалог. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК припомня, че Западните Балкани са силно чувствителни към въздействието на изменението на климата, водещо до увреждане на общото здраве и на икономиката, и се нуждаят от спешни действия за подобряване на качеството на живот на своите граждани, особено на децата и младите хора, чрез справедлив преход към един по-екологосъобразен модел, като се отчита принципът „никой да не бъде изоставен“. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК призовава бъдещите действия за по-екологосъобразни Западни Балкани да бъдат адаптирани към специфичните предизвикателства и потребности на региона, включително адекватна регулаторна рамка, трансгранични дейности, иновативни технологични решения, местно производство и потребление на енергия и енергийна ефективност, устойчив градски транспорт, сухопътни и железопътни мрежи, ангажиране на публичния и частния сектор, ИКТ и внедряване на бърз интернет, мерки в областта на хранително-вкусовата промишленост и др. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК счита, че предизвикателствата по отношение на декарбонизацията, отстраняването на замърсителите на въздуха, водата и почвата, свързаността и изменението на климата в Западните Балкани могат да бъдат превърнати във възможности чрез инвестиции в научни изследвания и иновации, изучаване и възприемане на алтернативни подходи, кръгова икономика, управление на отпадъците, решения за по-екологосъобразна енергия и свързаност, както и активни мерки за опазване на богатото биологично разнообразие на региона. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК подчертава значението на развиването на „зелени“ умения в рамките на активни национални и регионални стратегии за образование/обучение и за умения с особен акцент върху равенството между половете в сътрудничество със съответните участници и в рамките на ефективен социален диалог. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК подчертава, че в Западните Балкани е необходимо да се прилагат по подходящ начин доброто управление и демократичните институции, принципите на правовата държава, успешните политики за борба с корупцията, борбата с организираната престъпност, зачитането на правата на човека и сигурността. Тъй като екологизирането на икономиката се нуждае от значителни инвестиции, е жизненоважно да се припомни, че принципите на правовата държава са ключов фактор за гарантирането на ефективна стопанска среда и за привличането на частни и преки чуждестранни инвестиции. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Интеграцията на Западните Балкани в ЕС

| 2.1. | ЕИСК категорично подкрепи разширяването на Европейския съюз (ЕС) с шестте държави от Западните Балкани, при условие че изпълнят необходимите критерии за членство. Той създаде много силна мрежа със социалните партньори и ОГО в региона и пое категоричен ангажимент да гарантира, че техният глас ще бъде чут. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК приветства солидарността с държавите от Западните Балкани, изразени от европейските лидери по време на срещата на високо равнище на 6 май 2020 г. в Загреб, но припомня своя принос (3), като подчертава необходимостта от по-голям ангажимент по отношение на разширяването в бъдеще, и изразява съжаление във връзка с недостатъчното признаване на значението на гласа на гражданското общество. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕИСК приветства съобщението „Засилване на процеса на разширяване — надеждна перспектива за членство в ЕС за Западните Балкани“ (4), в което се предлага преразгледана методология за страните кандидатки, като целта е да се постигне по-надежден процес за осъществяване на разширяването, но със съжаление отбелязва недостатъчното признаване на ролята на социалните партньори и на ОГО. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ЕИСК призовава Европейската комисия да подсили ролята на гражданското общество в наблюдението на действията на правителствата при изпълнението на необходимите критерии за присъединяване, особено що се отнася до основните теми, както и главата „Екологична програма и устойчива свързаност“. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ЕИСК подкрепя пакета от мерки за помощ на Европейската комисия, който подкрепя Западните Балкани в усилията им да противодействат на въздействието от разпространението на COVID-19, както е описано подробно в съобщението относно действията на ЕС за глобално реагиране на COVID-19 (5) от страна на ЕС и в съобщението относно подкрепата за Западните Балкани за борба с COVID-19 и за възстановяване след пандемията (6). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Въпреки нарастването на ангажиментите му към региона по отношение както на отговора на кризата, така и на бъдещия икономически и инвестиционен план за Западните Балкани, ЕИСК призовава за по-голямо настояване за реформи и обвързване на ангажирането на ЕС с условия за демократични реформи и зачитане на основни европейски ценности, като например принципите на правовата държава и основните права. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ЕИСК отново повтаря убеждението си, че социалните партньори и други организации на гражданското общество както на равнището на ЕС, така и на национално равнище трябва да бъдат ангажирани пълноценно в целия процес на интеграция на Западните Балкани в ЕС. Необходимо е техният капацитет да се укрепи чрез техническа и икономическа подкрепа, като се улесни достъпът им до европейски източници на финансиране и се ангажират изцяло в процеса на преговорите за присъединяване (7). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Зеленият пакт — важен аспект от интеграцията на Западните Балкани в ЕС

| 3.1. | ЕИСК счита, че Западните Балкани следва да продължат да се придържат към насоките, целите и ценностите на ЕС, а ЕС следва да се стреми да включва Западните Балкани в своите инициативи. Това важи особено за Европейския зелен пакт, който трябва да включи Западните Балкани поради самото им географско местоположение — в сърцето на европейския континент, оградени от всички страни от ЕС. Следователно не е изненадващо, че в съобщението относно Зеления пакт от 11 декември 2019 г. се обявява конкретно „Зелена програма за Западните Балкани“ (8) в рамките на икономическия и инвестиционен план за Западните Балкани, който предстои да бъде представен в края на 2020 г. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК призовава зелената програма за Западните Балкани ефективно да засили и насърчи регионалното сътрудничество, особено в секторите на енергетиката и транспорта. Активното участие и ангажираност на социалните партньори и на ОГО в съществуващите общности, договори и инициативи в областта на регионалното сътрудничество са от основно значение за благосъстоянието и здравето на гражданите в региона, като същевременно разкриват потенциала на екологосъобразната, нисковъглеродна и кръгова икономика на Западните Балкани. В зелената програма за Западните Балкани тези проблеми следва да бъдат разгледани посредством пет тематични стълба: 1)oдекарбонизация, 2)oкръгова икономика, 3)oбиологично разнообразие, 4)oзамърсяване и 5)oмерки в областта на хранително-вкусовата промишленост. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК споделя виждането, че влиянието на предизвиканата от COVID-19 криза върху гражданите и предприятията е огромно, което налага преосмисляне на целите на политиката. ЕИСК обаче счита, че преходът към зелена икономика трябва да бъде неразделна част от един всеобхватен план за възстановяване, който следва да бъде ориентиран към бъдещето и да включва мащабни публични и частни инвестиции в транспортни и енергийни връзки, икономии на енергия от страна на търсенето и по-екологосъобразни технологии, като например слънчеви, вятърни батерии, батерии с чист водород и улавяне на СО2, при които влиянието върху околната среда и хората се избягва или се свежда до минимум. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК отбелязва със съжаление някои тревожни анализи и тенденции в региона, които изискват спешни действия. Икономиките в Западните Балкани все още зависят до голяма степен от твърдите изкопаеми горива и са силно енергоемки. Регионът е тежко засегнат от изменението на климата (суши, наводнения) и се очаква в края на века температурата да се повиши с до 4 oC (9). По-голямата част от автомобилния транспорт се осъществява с по-стари превозни средства с по-висок разход на гориво. Някои от градовете в региона са начело на европейската класация за замърсяване с прахови частици 2,5 и 10,0 (Сараево, Прищина, Скопие, Белград). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК обаче припомня, че регионът има значителен потенциал за енергия от възобновяеми източници (водна, вятърна и слънчева), както и значителен потенциал за природни ресурси и изключително биологично разнообразие. Предизвикателствата, пред които е изправен регионът по отношение на декарбонизацията, отстраняването на замърсителите на въздуха, водата и почвата, свързаността и изменението на климата, могат да бъдат превърнати във възможности чрез научни изследвания и иновации, като се възприемат алтернативни подходи, кръгова икономика, управление на отпадъците, решения за по-екологосъобразна енергия, решения за енергийна ефективност и свързаност. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК припомня, че на срещата на върха за Западните Балкани в Познан (10) ЕС потвърди ангажимента си в областта на околната среда и климата, като одобри съвместната декларация „Преход към чиста енергия в Западните Балкани“ от 21 февруари 2019 г. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Преходът от основани на изкопаеми горива към екологосъобразни икономики включва и взаимосвързаност, обхващаща както инфраструктурите в областта на енергетиката, транспорта и разпространението, така и програмата в областта на цифровите технологии. При постигането на прехода към по-екологосъобразна икономика стопанската дейност трябва да се разглежда като част от решението. С подходящата рамка и подкрепа преходът към въглеродна неутралност ще модернизира промишлеността и ще създаде нови висококачествени работни места и повече възможности за работа. Участието на социалните партньори, предприятията и другите сдружения на гражданското общество в Западните Балкани при формирането и прилагането на мерки за насърчаване на интелигентна, кръгова и нисковъглеродна икономика е от съществено значение. В този процес социалните политики и социалният диалог са жизненоважна гаранция за приобщаващо общество, което се стреми към работа за всички и намалява неравенствата и изключването. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК подчертава необходимостта от пълно ангажиране на социалните партньори и ОГО при определянето на устойчивото развитие като приоритетна политическа цел, като се насърчат „зелените“ инвестиции в региона. Академичните среди, работодателите и служителите, социалните катализатори, напр. предприемачите, медиите и религиозните или други лидери отвъд националните граници са важни проводници на приобщаващо и устойчиво развитие. Научните общности, културните групи, промишлените клъстери и сдруженията на потребителите разполагат, наред с другото, със значителен експертен опит за подкрепа на този важен за региона избор, като го направят правилният за икономиката и обществото. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | В сътрудничество със съответните участници и в рамките на ефективен социален диалог, включващ студенти, преподаватели и родители, е необходимо в рамките на активни национални и регионални стратегии за образование/обучение и умения да бъдат развити „зелени“ умения за нисковъглеродна, ефективна по отношение на ресурсите и екологосъобразна икономика. При положение че преходът към кръгова икономика се възприема като стратегическа цел за Западните Балкани, насърчаването на „зелените“ умения следва да бъде съобразено с националните стратегии за растеж, за да се гарантира, че инициативите за образование и обучение отговарят на националните стратегически цели и са подкрепени от достатъчно финансиране. ЕИСК призовава да се обърне специално внимание на участието на жените в разработването на политики в областта на образованието и обучението (повишаване на квалификацията и преквалификацията) и тяхното прилагане, за да се гарантира по-добро равенство между половете и по-справедлив преход към по-екологична икономика. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | За справянето с безработицата и несъответствието между уменията и потребностите следва да бъде въведено по-добро прогнозиране на уменията, за да се гарантира, че уменията на студентите и на работната сила съответстват на търсените на пазара на труда, както и да бъде засилено професионалното образование и обучение (ПОО), по-специално системите за учене в процеса на работа и за дуално обучение, които помогнаха за успешното справяне с младежката безработица в някои държави — членки на ЕС. За да бъдат постигнати тези цели, следва да се търси и насърчава активното участие на предприятията и на техните стопански сдружения, като например търговските камари. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | В прехода към нисковъглеродна икономика ЕИСК подкрепя принципа „никой да не бъде изоставен“. Следва да се обърне специално внимание на гражданите, особено на уязвимите групи, като се гарантира достъпна енергия на приемлива цена, както и че те могат да се възползват от помощта по линия на мерките за енергийна ефективност. Зависимите от въглища региони е необходимо да бъдат подпомогнати в справедливия си преход при разработването на планове за повторно развитие от долу нагоре, за да се намали загубата на работни места. Необходимо е потребителите да бъдат информирани, насочвани и ангажирани при приемането и показването на отговорно отношение, което ще допринесе за смекчаването на последиците от изменението на климата. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК признава геополитическото и геоикономическото значение на региона за ЕС и призовава за бдителност по отношение на инвестициите от трети държави, при които често не се обръща достатъчно внимание на целите във връзка с устойчивостта. ЕИСК призовава властите и гражданското общество в региона да насърчат и да повишават осведомеността за положителното ангажиране и финансовата помощ от ЕС по отношение на внедряването на по-екологосъобразни технологии. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.14. | ЕИСК призовава за предварителна оценка на финансирането на свързани с развитието устойчиви дейности в Западните Балкани и за прилагането на принципа за обвързване на проектите с условия за устойчивост. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Изменението на климата и Западните Балкани

| 4.1. | ЕИСК припомня, че Западните Балкани са силно чувствителни към въздействието на изменението на климата, тъй като в предходни години са преживяли наводнения и суши, нанесли много вреди. В проучването на Съвета за регионално сътрудничество (11) относно изменението на климата е отразено забелязано повишение на температурата с 1,2 oC, като до края на века се очаква допълнително увеличение от 1,7 — 4,0 oC. В допълнение са документирани и проблеми със замърсяването на въздуха, водещи до увреждане на общото здраве и икономиката.
  При положение че изменението на климата препятства задоволяването на основните жизнени потребности (подслон, храна и вода), децата и младите хора са сред най-уязвимите, когато става въпрос за преки и непреки въздействия на изменението на климата, и това се засилва от пандемията от COVID- 19 (12). |
| --- | --- |

4.1.

При положение че изменението на климата препятства задоволяването на основните жизнени потребности (подслон, храна и вода), децата и младите хора са сред най-уязвимите, когато става въпрос за преки и непреки въздействия на изменението на климата, и това се засилва от пандемията от COVID- 19 (12).

| 4.2. | ЕИСК признава значението на ангажиментите на държавите от Западните Балкани съгласно Парижкото споразумение относно изменението на климата от 2015 г. (13) за намаляване на емисиите на парникови газове, както и за увеличаване на целта за техния национално определен принос във времето в съответствие с най-новите научни данни. Освен правителствата, при прилагането на Парижкото споразумение изключително важна роля трябва да играят други заинтересовани страни, като например предприятия, градове и НПО. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК също така признава ангажиментите на държавите съгласно целите на ООН за устойчиво развитие до 2030 г. — план за справяне с предизвикателствата пред устойчивото развитие, включително бедността, неравенството, изменението на климата, влошаването на състоянието на околната среда, мира и справедливостта. От първостепенно значение е и новият модел на развитие да се подкрепя от гражданите, предприятията, финансовия сектор във всяка една държава и в международен план. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК осъзнава факта, че преговорите относно околната среда и изменението на климата представляват едни от най-трудните преговорни глави, особено по отношение на директивите, свързани със сериозни инвестиции, като например директивите за водите, отпадъците, промишлените емисии и директивите за търговия с емисии. Комитетът обаче счита, че изменението на климата налага радикални и трансформационни действия, които изискват не само хармонизация на политиките и законодателството, но и смяна на икономическия модел и преход към общество, което е въглеродно неутрално, устойчиво на изменението на климата и ефективно по отношение на ресурсите. По този начин стратегиите за климата или декарбонизацията на местно и национално равнище в действителност представляват нови стратегии за растеж. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Като осъзнава, че процесът на разработване на стратегия за климата изисква дълбоки реформи и промени във всички сектори, ЕИСК призовава държавите от Западните Балкани да разработят и да прилагат своите стратегии в съответствие с достиженията на правото на ЕС и да координират работата за разработване на дългосрочни стратегии за ниски емисии на парникови газове до 2050 г. като страни по РКООНИК с активното участие и засиленото ангажиране на всички заинтересовани страни, включително организациите на гражданското общество. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Всички държави, с изключение на Босна и Херцеговина, са създали координационни органи на високо равнище за изменението на климата за включване на действията в областта на климата в други секторни политики, особено икономическо развитие, енергетика, транспорт и селско стопанство, с цел да бъдат взети предвид притесненията и коментарите на всички съответни заинтересовани страни при изготвянето на стратегически и политически документи и законодателство. ЕИСК препоръчва всички те да включват представители на ОГО и социалните партньори от самото начало на регулаторните и/или законодателните консултации. ЕИСК препоръчва да бъде разработен механизъм, позволяващ навременно, прозрачно и ангажиращо отразяване на всички притеснения. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Тъй като голямата част от разходите за привеждането в съответствие с Директивата на ЕС за СТЕ ще трябва да бъдат поети от промишлеността, ЕИСК препоръчва гражданското общество, промишлеността и сдруженията на предприятията да бъдат ангажирани специално в дейностите по повишаване на осведомеността и изграждане на капацитет по отношение на Директивата за СТЕ. Тя поставя изискване за сериозни инвестиции за Западните Балкани, особено за държавите с големи промишлени отрасли, тъй като те не разполагат с достатъчно капацитет за справяне с последиците от Директивата, които са свързани не само с инвестиции, но и изискват промени в регулаторната среда, управлението, наблюдението, отчитането, проверката и акредитацията на емисиите. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Енергетиката в Западните Балкани

| 5.1. | ЕИСК подкрепя енергийния съюз и рамковите политики в областта на климата и енергетиката до 2030 г., насочени към постигане на целите на Парижкото споразумение. Държавите от Западните Балкани имат задължението да се присъединят към тези политики, но следва да участват по-активно и да бъдат ангажирани с енергийния съюз още от началните дискусии. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ЕИСК подкрепя съвместната декларация „Преход към чиста енергия в Западните Балкани“ от 2019 г., договорена от министрите на енергетиката и околната среда от Западните Балкани, относно принципите за устойчиво развитие на водноелектрическа енергия в Западните Балкани (14), и припомня, че приносът и силното ангажиране на организациите на гражданското общество бяха от съществено значение при тяхното приемане. ЕИСК счита, че макар това да са добри първи стъпки, е необходимо да бъде направено още. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | В съответствие с това ЕИСК препоръчва на социалните партньори и на организациите на гражданското общество от Западните Балкани да бъде дадена възможност да играят активна и конкретна роля в дейността на Обсерваторията на енергийната бедност на ЕС, включително представяне на предложения. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ЕИСК счита, че усилията за изпълнението на целите от Париж и устойчивият растеж като цяло трябва да бъдат подкрепени от съвременни, уместни за целта, подходящи действия за региона. Това включва развиването на съвременна „ориентирана към бъдещето“ инфраструктура, създаването на адекватна законодателна и регулаторна рамка и възприемането на нови технологии и на съответните стопански модели за „екологично и приобщаващо“ развитие на икономиките в региона. В конкретно отношение това ще означава изграждането на „интелигентни“ мрежи за пренос и разпространение на електроенергия за компенсиране на все по-големия дял възобновяеми енергийни източници, които не са достъпни през цялото време, в микса за производство на електроенергия. Също така развитието на пазари в рамките на деня, балансиращи пазари и пазари за съхранение е от полза за ръководените от пазарите решения за подходящо разпределяне на ресурсите във вече променящия се енергиен микс от изкопаеми горива към по-чиста енергия. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | ЕИСК счита, че надеждната, съвременна и прозрачна законодателна и регулаторна рамка е от ключово значение за развитието на пазара на енергия и за привличането на нови инвестиции, необходими за финансирането на нова инфраструктура и капацитет. Ролята на Енергийната общност (15) и на транспонирането и прилагането на достиженията на правото на ЕС е условие sine qua non. Също така трансгранични дейности като търговията с електроенергия могат да доведат до голяма ефективност и до икономии по отношение на енергията и разходите, ако участниците на пазара се придържат към сходни правила по отношение на спазването на законодателството в областта на околната среда и ценообразуването на въглеродните емисии. Следователно ролята на регулаторния съвет на Енергийната общност е от първостепенно значение и ще трябва да бъде укрепена, като се има предвид, че устойчивият избор изисква добре функциониращи трансгранични пазари. ЕС следва да подкрепи Секретариата на Енергийната общност при подпомагането на регионалните правителства да създадат надеждни интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата, ръководени от целите за 2030 г. за региона. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да отразят амбицията, необходима за декарбонизирането на икономиката, като вземат под внимание предпазните мерки в областта на околната среда. Те следва да съдържат политики и мерки, свързани с намаляването на емисиите на парникови газове във всички ключови сектори с емисии, за постигане на целите за 2030 г. и техния принос съгласно Парижкото споразумение, както и перспектива за превръщане на икономиката в неутрална по отношение на климата до 2050 г. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | ЕИСК призовава подходящ процент от бюджетните средства в рамките на Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП) да бъдат заделени за прехода към зелена икономика. Той изразява съжаление във връзка с ниската интензивност на НИРД в Западните Балкани и призовава те да вземат по-добро участие в съществуващите програми на ЕС, включително „Хоризонт Европа“, тъй като тези инвестиции са от решаващо значение за разработването на нови технологии за ефективен преход към зелена икономика. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Тъй като иновациите играят жизненоважна роля в променящия се ландшафт на енергетиката, ЕИСК препоръчва сериозното разглеждане за Западните Балкани на разпределената енергия, т.е. енергията, която се произвежда и консумира на местно равнище. Тъй като регионът има обширни планински вериги, не е лесно, нито е икономически ефективно да се подкрепи сериозното разгръщане на електроенергийни мрежи с високо и средно напрежение. Сегашните технологични решения са много по-подготвени и икономически обосновани за подкрепа на разпределената енергия. Настоящият опит на ЕС и неговата подкрепяща законодателно-регулаторна рамка за произвеждащите потребители и енергийните общности могат да подкрепят този новаторски подход. Подобни стопански модели могат да осигурят по-подходящи решения за адаптиране на местните потребности и характеристики, при които местните участници могат да участват пряко в намирането на устойчиви решения и по този начин да носят отговорност за прехода към устойчиво развитие. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Освен това ЕИСК счита, че енергийната ефективност има голям потенциал в Западните Балкани. Модернизирането на жилищния фонд, включващ обществени и частни сгради, промишлени и други дейности, ще доведе до големи икономии на енергия и разходи, като същевременно ще бъде насочено към решаването на важния проблем с енергийната бедност. Икономията на енергия е важна част и от стопанския и социален модел за „местна енергия“, тъй като оползотворяването на топлинна енергия за промишлена и/или битова употреба има смисъл на местно и регионално равнище. Загубите при разпределението също са високи в повечето държави в региона и се нуждаят от значителни инвестиции. Следователно и тук финансирането от ЕС и международното финансиране би могло да бъде от ключово значение за развиването на ефикасно производство и потребление на енергия на местно равнище и със слабо въздействие. С оглед на ограничените средства на държавите в региона такова финансиране ще бъде необходимо, като се има предвид първоначалната капиталоемкост на инвестициите и техният сравнително дълъг период на амортизация. Европейските технологии са подготвени в техническо и в икономическо отношение и поради това са подходящи за региона. ЕИСК призовава ЕС и съответните финансови органи да се ангажират повече с местни и регионални проекти за енергийна ефективност. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | ЕИСК призовава Енергийната общност, която има за цел да разшири достиженията на правото на ЕС в областта на енергетиката, климата и околната среда така, че да обхванат и държавите, обхванати от процеса на разширяване, и съседните държави, за да се интегрират в още по-голяма степен и по-тясно с проекта за енергийния съюз, особено по отношение на горепосочените приоритетни действия. Организациите на гражданското общество следва да бъдат ангажирани системно и да участват в срещите на Енергийната общност. |
| --- | --- |

5.9.

6.   Свързаност на Западните Балкани

Транспорт

| 6.1. | ЕИСК напълно подкрепя развитието на съвременни, ориентирани към бъдещето транспортни мрежи в региона с цел повишаване на трансграничната търговия и мобилност. Предвид необходимостта от драстично подобряване на съществуващите градски, автомобилни и особено остарели железопътни мрежи на Западните Балкани, всяко ново строителство следва от самото начало да бъде такова, че да подпомага електронната мобилност или чистия водород, а при необходимост и превозните средства на газ. Това ще позволи инфраструктурата да бъде солидна и приложима в продължение на няколко десетилетия, като същевременно ще подобри качеството на въздуха и ще намали износа на горива. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | За всяко от избраните възможни устойчиви решения (напр. електромобилност, биогорива, чист водород) ЕС и европейските дружества и експертен опит могат да помогнат за плавното им въвеждане в региона. ЕИСК приканва Западните Балкани да се ангажират активно с публични и частни участници от ЕС и да предприемат смели стъпки при развиването на своите транспортни мрежи. ЕИСК препоръчва да бъдат взети предвид и примерите за най-добрите практики в ЕС, като например плановете за устойчива градска мобилност. Тези инициативи могат да бъдат осъществени чрез Транспортната общност, която все още не е много активна организация. |
| --- | --- |

6.2.

ИКТ

| 6.3. | Мрежите за данни и ИКТ се превръщат в гръбнака на икономическата, промишлената и социалната дейност. Освен това съществува пряка връзка между ИКТ и мрежите за бърз интернет и устойчивото развитие — поради ефикасния избор, подпомогнат от автоматизацията, която интелигентните мрежи са способни да подкрепят, напр. интернет на нещата, интелигентни градове и села, интелигентни измервателни устройства, свързани превозни средства и т.н. Необходим е мащаб за финансирането на такива мрежи и технологии, които понастоящем са скъпоструващи, но потенциално могат да доведат до промени в икономиките от региона. Ето защо ЕИСК призовава за насочване на финансиране от ЕС за това, но и приканва Западните Балкани да работят заедно за разработването на регионален генерален план за внедряване на бърз интернет, което ще им предостави възможност да договарят съвместни договори и да постигат по-добри условия чрез колективно договаряне и мащаб. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Природни ресурси, биологично разнообразие и мерки в областта на хранително-вкусовата промишленост в Западните Балкани, възможности за растеж

| 7.1. | Западните Балкани имат богато биологично разнообразие и девствени местообитания с висока степен на залесяване, които са изправени пред редица заплахи, включително разрастване на застроени райони в градските и крайбрежните зони, въгледобивни дейности, лошо регулирано развитие на малки водноелектрически централи, построени без всеобхватен анализ на тяхното въздействие върху биологичното разнообразие, и нерегламентиран лов и изсичане на дървесина. Правителствата са предприели редица стъпки за опазване на видовете и местообитанията и са увеличили дела на защитената територия. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | ЕИСК препоръчва крехките икономики на Западните Балкани да проучат възможностите за по-голяма ефективност по отношение на ресурсите и за преминаване към кръгова икономика, да разработят и прилагат механизми за трайно опазване на застрашени ландшафти и местообитания с висока стойност за съхранението и социална стойност (включително реки), както и да се стремят към въвеждането на нови екологосъобразни технологии. Богатото биологично разнообразие и девствените местообитания на региона имат значителен икономически потенциал за екотуризъм и агротуризъм, но е необходимо подобряване на капацитета и на спазването на законодателството. Средно ефективността по отношение на ресурсите е много ниска, докато тяхната производителност е пет пъти по-ниска от средното за ЕС, при слаба практика за рециклиране и управление на отпадъците. За да се подобри положението, е необходимо преминаването към кръгова икономика, както и разработването и използването на нови екологосъобразни технологии в региона. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | ЕИСК препоръчва държавите да възприемат изцяло принципите на предложената наскоро стратегия на ЕС за биологичното разнообразие (16), като се постави специален акцент върху разширяването на обхвата на защитените зони, включително стриктно опазване и възстановяване на местообитанията, чието състояние е влошено. Съответно силно се насърчава преразглеждането във възможно най-кратък срок на националните стратегии и плановете за действие в областта на биологичното разнообразие и/или — най-малкото — представянето на националните ангажименти по отношение на най-важните цели. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Изменението на климата влияе и върху производството на храни и веригите за създаване на стойност и причинява значителни щети и производствени загуби в секторите на зърнените култури, животновъдството, рибарството и лесовъдството. В наскоро предложената стратегия на ЕС „От фермата до трапезата“ (17) следва да бъдат определени ръководните принципи за разработване на регионална и национална стратегия за селското стопанство, включително намаляване на пестицидите, торовете и антибиотиците, за да се произвеждат устойчиви храни и да се гарантира, че земеделските стопани имат прилични доходи на поносими цени, като същевременно постепенно бъдат премахнати вредните за околната среда субсидии. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Хоризонтални условия за успешен устойчив преход на Западните Балкани

| 8.1. | ЕИСК припомня, че успешният преход към по-екологосъобразни Западни Балкани не може да се осъществи без основни благоприятстващи условия основно по отношение на стабилните и прозрачни национални политически рамки и политическата воля. Принципите на правовата държава в глава „Основни въпроси“, определени съгласно преразгледаната методология за присъединяване, са основна ценност, на която се основава ЕС и която основателно определя скоростта на процеса на присъединяване. Дефектите в тях създават неблагоприятна среда за промени и инвестиции и за така необходимия преход към по-устойчиви общества. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Ето защо ЕИСК призовава националните органи в региона да предприемат спешни, всеобхватни и съдържателни мерки, за да гарантират ефикасно и прозрачно функциониране на публичната администрация, да се борят с корупцията и да я изкореняват, да гарантират пълна независимост на съдебната система, да създадат предсказуема и привлекателна стопанска среда и еднакви условия на конкуренция (напр. да гарантират прозрачност на пазара, регулаторна яснота и открити консултации с всички заинтересовани страни), да насърчават иновациите и конкурентоспособността и да засилят участието на социалните партньори и ОГО, тъй като това е единственият начин да се постигнат осезаеми и дългосрочни резултати. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Организираното гражданско общество посредством всички свои компоненти, социални партньори и други организации играе централна и активна роля в стремежа към устойчиво развитие на Западните Балкани. Тяхната връзка с обществото е такава, че могат да бъдат катализатор за силна обществена подкрепа и легитимност на тази политическа цел. Организираното гражданското общество ще има съществена роля за насърчаването на устойчивото развитие като „активен обществен избор“, а оттам и избор, който да бъде възприет и подкрепен от всички в целия политически и социален спектър. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | ЕИСК припомня на властите на Западните Балкани колко е важно да се гарантира свободата на сдружаване и да се осигури благоприятно гражданското пространство за силен и ефективен граждански диалог. Той приканва всички правителства на държавите от Западните Балкани да приемат национални стратегии за създаване на благоприятна среда и изграждане на капацитет за социалните партньори и ОГО, както и за техните съпътстващи планове за действие. |
| --- | --- |

8.4.

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Албания, Босна и Херцеговина, Косово (названието не засяга позицията по отношение на статута и е съобразено с Резолюция 1244/99 на Съвета за сигурност на ООН и становището на Международния съд относно обявяването на независимост от страна на Косово), Северна Македония, Сърбия, Черна гора.

1

(2)  COM(2020) 315 final (29.4.2020 г.) Съобщение относно „Подкрепа за Западните Балкани за борба с COVID-19 и за възстановяване след пандемията“.

2

Съобщение относно „Подкрепа за Западните Балкани за борба с COVID-19 и за възстановяване след пандемията“.

(3)  Принос на ЕИСК за срещата на високо равнище ЕС — Западни Балкани на 6 май 2020 г. (28.4.2020 г).

3

https://www.eesc.europa.eu/bg/news-media/presentations/eescs-external-relation-section-contribution-eu-western-balkans-summit-6-may-2020

(4)  COM(2020) 57 final (5.2.2020 г.) „Засилване на процеса на разширяване — надеждна перспектива за членство в ЕС за Западните Балкани“.

4

„Засилване на процеса на разширяване — надеждна перспектива за членство в ЕС за Западните Балкани“.

(5)  JOIN(2020) 11 (8.4.2020 г.) „Съобщение относно действията на ЕС за глобално реагиране на COVID-19“.

5

Съобщение относно действията на ЕС за глобално реагиране на COVID-19

(6)  COM(2020) 315 final (29.4.2020 г.) Съобщение относно „Подкрепа за Западните Балкани за борба с COVID-19 и за възстановяване след пандемията“.

6

Съобщение относно „Подкрепа за Западните Балкани за борба с COVID-19 и за възстановяване след пандемията“.

(7)  ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 15.

7

(8)  COM(2019) 640 final (11.12.2019 г.) Приложение към Европейския зелен пакт.

8

Приложение към Европейския зелен пакт.

(9)  https://www.rcc.int/pubs/62.

9

(10)  Част от инициативата „Западни Балкани 6“ (известна и като Берлинския процес), която стартира през 2014 г., има за цел да подкрепи шестте договарящи се страни от енергийната общност в Югоизточна Европа: Албания, Босна и Херцеговина, Косово*, Северна Македония, Сърбия и Черна гора, да засилят регионалното сътрудничество и да създават устойчив растеж и работни места.

10

(11)  https://www.rcc.int/pubs/62

11

(12)  Според оценки на Световната здравна организация повече от 80 % от заболяванията, нараняванията и смъртните случаи, дължащи се на изменението на климата, ще засегнат децата.

12

(13)  Косово не е страна по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК) и следователно няма национално определен принос, но е приела стратегията относно изменението на климата.

13

(14)  Водноелектрическа енергия наред с други възобновяеми енергийни източници; приоритетна рехабилитация на съществуващите структури, ограничен брой допълнителни големи източници на водноелектрическа енергия; мрежово интегриране на възобновяемите енергийни източници и регионален пазар на електроенергия, интегрирано управление на водните ресурси; вземане под внимание на въздействието на промените; вземане под внимание на въздействието на развиването на водноелектрическата енергия върху околната среда; както и трансгранични съображения и принципи за устойчивост при планирането на водноелектрическата енергия.

14

(15)  Енергийната общност, която беше създадена през 2006 г. (и чийто мандат беше удължен през 2016 г.), има за цел да разпространи правилата и принципите на вътрешния пазар на ЕС сред своите членове: Европейския съюз, Албания, Босна и Херцеговина, Северна Македония, Косово, Черна гора,Сърбия, Молдова, Украйна, към които са асоциирани Армения, Грузия, Норвегия и Турция. Седалището ѝ е във Виена. www.energy-community.org

15

(16)  Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г., COM(2020) 380 final (20 май 2020 г.).

16

(17)  Стратегия „От фермата до трапезата“, COM(2020) 381 final.

17

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/122 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/122

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Пазари на въглеродни емисии: създаване, структура и предизвикателства пред европейската промишленост“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 429/17)

| Докладчик: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |

Докладчик:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Решение на Пленарната асамблея | 20.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ |
| Приемане от секцията | 24.7.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 220/0/1 |

Решение на Пленарната асамблея

20.2.2020 г.

Правно основание

Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Външни отношения“

Приемане от секцията

24.7.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

220/0/1

1.   Заключения и препоръки

1.1.   Новото споразумение за пазарите на въглеродни емисии

| 1.1.1. | В света функционират множество пазари на въглеродни емисии и системата на ЕС за търговия с емисии (СТЕ) не работи изолирано. Тези пазари на въглеродни емисии имат различни размери и следват различни правила, но споделят общи характеристики със създаването на някои пазарни механизми за измерване на емисиите на въглероден диоксид и други парникови газове и за определяне на цените на тон. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Тези местни пазари на въглеродни емисии следва да бъдат наблюдавани от Европейската комисия, за да се определят най-добрите практики, които биха могли да бъдат полезни с оглед на преразглеждането на СТЕ и директивата за енергията. Това познаване и разбиране на другите пазари на въглеродни емисии е от ключово значение и за калибрирането на механизма за корекция на въглеродните емисии на границите, който следва да се прилага по различен начин спрямо държавите с пазари на въглеродни емисии и държави без такива пазари. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Продължаващата пандемия от COVID-19 не може да забави действията във връзка с изменението на климата нито на европейско, нито на международно равнище. Това означава, че Европейският зелен пакт следва да бъде приложен в съответствие с планирания график. И най-малкото закъснение ни отдалечава от целта за въглеродна неутралност до 2050 г. Още по-важно е, че пакетите за възстановяване трябва да бъдат приведени в съответствие с целта на ЕС по отношение на климата и трябва да бъдат хармонизирани с целта на Европейския зелен пакт. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | ЕИСК счита, че приемането на член 6 от Парижкото споразумение е ключова възможност за укрепване на действията в областта на климата след 2020 г.Поради това ЕИСК отправя искане към Европейската комисия да получи ясен мандат от държавите членки за постигане на необходимия компромис за приемането на член 6 по време на COP26 през 2021 г. |
| --- | --- |

1.1.4.

1.2.   Регулиране на търговията между пазарите на въглеродни емисии

| 1.2.1. | Различните пазари на въглеродни емисии в различните юрисдикции генерират различни равнища на цените на въглеродните емисии, които понастоящем варират от 1 до над 30 USD/tCO2e, а това означава, че двустранните търговски потоци между които и да било от тези пазари на въглеродни емисии следва да отчитат тези разлики чрез специфични механизми (компенсация, корекция и др.) за най-енергоемките сектори и тези, чиято проудкция се търгува (стомана, цимент и други). |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | За ЕС този въпрос на асиметрични равнища на цените на въглеродните емисии следва да бъде приоритет. Съществуват различни варианти за намаляване на тази асиметричност и за защита на конкурентоспособността на европейската промишленост, включително безплатното разпределяне на квоти, обвързване със СТЕ и корекции на границите. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | ЕИСК подкрепя Зеления пакт и отправя искане към Европейската комисия да представи през следващите месеци различните предложения така, както е планирано, включително предложението относно механизма за корекция на въглеродните емисии на границата. Макар че такъв механизъм потенциално би могъл да осигури равни условия за секторите в ЕС, които генерират CO2 най-интензивно в сравнение с техните конкуренти от трети пазари, принадлежащи на държави, които не разполагат с амбициозни политики в областта на климата, голяма част от неговата ефективност ще бъде определена от предложените подробности за прилагането, които ЕИСК очаква с нетърпение да научи.. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | Като се има предвид, че Механизмът за корекция на въглеродните емисии на границата е законодателен приоритет на настоящия мандат на Европейската комисия и ЕИСК вече участва в това обсъждане, за да разработи инструмент, съвместим с правилата на СТО, ефективен в борбата срещу изменението на климата и полезен за конкурентоспособността на промишлеността на ЕС (1). Целта е също така да се предотвратят изравнителни мерки от трети държави благодарение на процес на консултации, който ще включва диалог относно методологията за измерване и сравняване на въглеродните емисии и най-добрите налични технологии. |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | Във всички случаи тези мерки на политиката в областта на климата следва да бъдат част от цялостна всеобхватна политика, включваща промишлени мерки, достъп до финансиране и инвестиции, усилия за стандартизация, програми за НИРД и политики за обучение с цел улесняване на прехода към чисти технологии в ЕС. |
| --- | --- |

1.2.5.

| 1.2.6. | Постепенното премахване на най-големите нарушаващи конкуренцията субсидии за изкопаеми горива в ЕС следва да бъде организирано по подходящ начин на равнището на държавите членки и да отчита необходимостта от използване на част от приходите от продажбата на квоти по СТЕ, за да се гарантира справедлив преход за зависимите от въглища региони. Тази политика ще помогне на ЕС да се ангажира по-решително в бързо новите многостранни преговори в рамките на СТО относно намаляването на субсидиите за изкопаеми горива. |
| --- | --- |

1.2.6.

2.   Появата на многобройни пазари на въглеродни емисии в света и техните характеристики

2.1.   Определения

| 2.1.1. | Определянето на цените на въглеродните емисии е един от основните политически инструменти за намаляване на емисиите на парникови газове. Съгласно определението на Световната банка „определянето на цените на въглеродните емисии е инструмент, който отчита външните разходи, свързани с емисиите на парникови газове — разходите, свързани с емисиите, за които населението плаща, като например щети върху култури, разходи за здравеопазване вследствие на топлинни вълни и суши, загуба на имущество от наводнения и повишаване на морското равнище, и ги обвързва с техните източници чрез цената, обикновено под формата на цена на отделяния въглероден диоксид.“ |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Концепцията за ценообразуване на въглеродните емисии може да приеме различни форми, когато се превърне в политика: данък върху въглеродните емисии или пазар на въглеродни емисии. Една от най-често срещаните форми е схемата за търговия с емисии. Съгласно разясненията на ОИСР „системите за търговия с емисии допринасят за икономическата ефективност чрез улесняване на намаляването на емисиите, когато това може да се постигне с най-малко разходи. Замърсителите, на които намаляването на емисиите би струвало скъпо, могат да купуват квоти за емисии от замърсители, които могат да извършат такова намаление при по-ниски разходи. На един „перфектно функциониращ“ пазар разходите за намаляване на допълнителната единица емисии ще бъдат уеднаквени, а общите разходи за постигане на определена цел по отношение на околната среда ще бъдат сведени до минимум.“ |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3 | Съществуват два основни вида системи за търговия: системата за ограничаване и търговия с емисии, при която се определя горна граница на емисиите, и емисиите се разпределят чрез търг или се безплатно според специфични критерии, и кредитна система, m, r която няма определена граница на емисиите, а замърсители, които намаляват своите емисии повече, отколкото от обичайното, са задължени да получават „кредити“, които продават на други лица. |
| --- | --- |

2.1.3

2.2.   Общ преглед

| 2.2.1. | Понастоящем съществуват 21 системи за търговия с емисии, които функционират на четири континента и обхващат 29 юрисдикции. Тези системи функционират на наднационално, национално и поднационално равнище (щат, провинция и град). Юрисдикциите, които съставляват 42 % от световния БВП, използват търговия с емисии. СТЕ покриват 9 % от емисиите на парникови газове в световен мащаб и почти една шеста от световното население живее в условията на действаща схема за търговия с емисии. В процес на разработване или обсъждане са други 24 системи. (2) |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Съществуващите СТЕ са:






  — | на наднационално равнище: СТЕ на ЕС, която включва държавите — членки на ЕС, плюс Исландия, Лихтенщайн и Норвегия, |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

—

на наднационално равнище: СТЕ на ЕС, която включва държавите — членки на ЕС, плюс Исландия, Лихтенщайн и Норвегия,

| — | на национално равнище: Казахстан, Мексико, Нова Зеландия, Република Корея, Швейцария, |
| --- | --- |

—

на национално равнище: Казахстан, Мексико, Нова Зеландия, Република Корея, Швейцария,

| — | на провинциално или щанско равнище: Калифорния, Кънектикът, Делауеър, Fujian, Guangdong, Hubei, Мейн, Мериленд, Масачусетс, Ню Хемпшир, Ню Джърси, Ню Йорк, Нова Скотия, Квебек, Роуд Айланд, Вермънт, |
| --- | --- |

—

на провинциално или щанско равнище: Калифорния, Кънектикът, Делауеър, Fujian, Guangdong, Hubei, Мейн, Мериленд, Масачусетс, Ню Хемпшир, Ню Джърси, Ню Йорк, Нова Скотия, Квебек, Роуд Айланд, Вермънт,

| — | на градско равнище: Пекин, Chongqing, Saitama, Шанхай, Shenzhen, Tianjin, Токио. |
| --- | --- |

—

на градско равнище: Пекин, Chongqing, Saitama, Шанхай, Shenzhen, Tianjin, Токио.

| 2.2.3. | СТЕ на ЕС е най-голямата и най-стара схема за търговия с емисии. Тя представлява около 45 % от емисиите на ЕС и стартира през 2005 г. То се следи както от гледна точка на размера, така и на датата на започване, от страна на Калифорния и Корея. |
| --- | --- |

2.2.3.

2.3.   Общи и специфични характеристики на пазарите на въглеродни емисии

2.3.1.   Общи характеристики

| 2.3.1.1. | Въпреки че няма два еднакви СТЕ, някои характеристики и проектни решения са общи за различните системи или поне се повтарят в повечето случаи:






  — | обхванати сектори: повечето от тях обхващат енергетиката и промишлените сектори, които в повечето държави представляват значителен дял от националните емисии на парникови газове; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.1.

—

обхванати сектори: повечето от тях обхващат енергетиката и промишлените сектори, които в повечето държави представляват значителен дял от националните емисии на парникови газове;

| — | правила за разпределяне: повечето системи разделят разпределението на квоти за емисии между безплатното разпределение на квоти и отдаването им на търг; |
| --- | --- |

—

правила за разпределяне: повечето системи разделят разпределението на квоти за емисии между безплатното разпределение на квоти и отдаването им на търг;

| — | Правила относно изместването на въглеродни емисии и конкурентоспособността: повечето системи разпределят безплатно квоти на субекти, отговарящи на изискванията, в сектори, за които се счита, че са изложени на риск от изместване на въглеродни емисии, като начин за запазване на тяхната конкурентоспособност. |
| --- | --- |

—

Правила относно изместването на въглеродни емисии и конкурентоспособността: повечето системи разпределят безплатно квоти на субекти, отговарящи на изискванията, в сектори, за които се счита, че са изложени на риск от изместване на въглеродни емисии, като начин за запазване на тяхната конкурентоспособност.

2.3.2.   Специфични характеристики

| 2.3.2.1. | Въпреки това съществува тенденция между различните СТЕ да има различия, особено по отношение на специфичните характеристики на проекта:






  — | секторно покритие: точното секторно покритие е различно при различните СТЕ. Някои СТЕ например обхващат само енергийния сектор, докато други надхвърлят правомощията и промишлеността, за да обхванат и други сектори, като например отпадъците, транспорта, вътрешното въздухоплаване, сградите и горското стопанство; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.1.

—

секторно покритие: точното секторно покритие е различно при различните СТЕ. Някои СТЕ например обхващат само енергийния сектор, докато други надхвърлят правомощията и промишлеността, за да обхванат и други сектори, като например отпадъците, транспорта, вътрешното въздухоплаване, сградите и горското стопанство;

| — | няколко СТЕ имат разпоредби за стабилност на пазара, които могат да бъдат под формата на ценови подове и тавани и резерви на квоти; |
| --- | --- |

—

няколко СТЕ имат разпоредби за стабилност на пазара, които могат да бъдат под формата на ценови подове и тавани и резерви на квоти;

| — | разпоредби за гъвкавост: наличието на разпоредби за гъвкавост и отнасящите се до тях правила се различават, например правилата за банково дело, заеми и използването на международни кредити за намалени емисии се различават в различните СТЕ; |
| --- | --- |

—

разпоредби за гъвкавост: наличието на разпоредби за гъвкавост и отнасящите се до тях правила се различават, например правилата за банково дело, заеми и използването на международни кредити за намалени емисии се различават в различните СТЕ;

| — | цени на въглеродните емисии: в схема за търговия с емисии цената на въглеродните емисии не се определя (с изключение на специфични правила за цените, като например ценови прагове и тавани), тя се определя от равновесието и динамиката на пазара. Следователно цените в различните СТЕ варират от няколко евро до над 30 евро на тон; |
| --- | --- |

—

цени на въглеродните емисии: в схема за търговия с емисии цената на въглеродните емисии не се определя (с изключение на специфични правила за цените, като например ценови прагове и тавани), тя се определя от равновесието и динамиката на пазара. Следователно цените в различните СТЕ варират от няколко евро до над 30 евро на тон;

| — | годишното намаляване на тавана на емисиите е различно за различните системи и отразява амбициозността на дългосрочната цел за намаляване на емисиите на страната; |
| --- | --- |

—

годишното намаляване на тавана на емисиите е различно за различните системи и отразява амбициозността на дългосрочната цел за намаляване на емисиите на страната;

| — | правила относно изместването на въглеродни емисии и конкурентоспособността: специфичните правила по отношение на изместването на въглеродни емисии, както и секторът, обхванат от тези правила, се различават в различните СТЕ; |
| --- | --- |

—

правила относно изместването на въглеродни емисии и конкурентоспособността: специфичните правила по отношение на изместването на въглеродни емисии, както и секторът, обхванат от тези правила, се различават в различните СТЕ;

| — | използване на приходите: приходите от продажбата на търг на квоти могат да се използват по различни начини. При някои системи те се използват за специфични цели, като например подкрепа за НИРД, компенсиране на обхванатите субекти и др., докато в други системи те се вливат в общия публичен бюджет. В ЕС държавите членки следва да използват най-малко 50 % от приходите от търгове за цели, свързани с климата и енергетиката. |
| --- | --- |

—

използване на приходите: приходите от продажбата на търг на квоти могат да се използват по различни начини. При някои системи те се използват за специфични цели, като например подкрепа за НИРД, компенсиране на обхванатите субекти и др., докато в други системи те се вливат в общия публичен бюджет. В ЕС държавите членки следва да използват най-малко 50 % от приходите от търгове за цели, свързани с климата и енергетиката.

2.4.   Кратък преглед на СТЕ на ЕС, първия и на най-големия пазар на въглеродни емисии

| 2.4.1. | Схемата на Европейския съюз за търговия с емисии (СТЕ на ЕС) е първата и най-мащабната система за ограничаване и търговия с емисии за намаляване на емисиите на парникови газове (3). Схемата на ЕС за търговия с емисии е създадена и разширена на три последователни етапа: Фаза I (2005—2007 г.), Фаза II (2008—2012 г., съгласувана с първия период на задължения по Протокола от Киото), Фаза III (от 2013 до 2020 г., приведена в съответствие с втория период на задължения по Протокола от Киото) (4). |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Предстоящата Фаза IV ще започне през 2021 г. и ще продължи до 2030 г. СТЕ на ЕС обхваща приблизително 11 000 електроцентрали, производствени предприятия и други стационарни инсталации, както и авиационни дейности в 30 държави: 27-те държави — членки на ЕС, Исландия, Лихтенщайн и Норвегия. Общо около 45 % от общите емисии на парникови газове в ЕС са обхванати от СТЕ на ЕС (5). |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Рамката за политиките на ЕС в областта на климата и енергетиката до 2030 г., приета през октомври 2014 г., отново утвърждава стратегията на Европа за декарбонизация и разширява целите на Съюза за декарбонизация за периода след 2020 г., включително целта за намаляване на емисиите на парникови газове с най-малко 40 % (в сравнение с нивата от 1990 г.) до 2030 г. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Приносът на СТЕ на ЕС за постигане на горепосочените намаления на емисиите на парникови газове до 2030 г. е намаляване на емисиите с 43 % (в сравнение с 2005 г.) в секторите, обхванати от СТЕ на ЕС (6). Фаза IV на СТЕ на ЕС ще продължи от 2021 г. до 2030 г. Целта на фаза IV е да се ускори темпът на намаляване на емисиите, да се създадат по-целенасочени правила относно изместването на въглеродни емисии и да се финансират нисковъглеродните иновации и модернизацията на енергийния сектор (7). Европейската комисия въведе нови правила за реформа на СТЕ на ЕС преди Фаза IV и, най-вече, за привеждане на тавана на намалението на емисиите в съответствие с целта за намаляване на емисиите до 2030 г. |
| --- | --- |

2.4.4.

2.5.   Допълнителни мерки в рамките на световната политика на ЕС в областта на климата

| 2.5.1. | На европейско равнище СТЕ на ЕС не е единствената валидна за целия ЕС политика, която се прилага, за да се постигне целта на ЕС за 2020 г. в областта на климата и енергетиката. В пакета от мерки на ЕС в областта на климата и енергетиката до 2020 г. се определят три различни цели, които трябва да бъдат изпълнени до 2020 г.:






  — | намаляване с 20 % на емисиите на парникови газове под нивата от 1990 г.; |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

—

намаляване с 20 % на емисиите на парникови газове под нивата от 1990 г.;

| — | 20 % дял на възобновяемата енергия в енергийния микс на Съюза; |
| --- | --- |

—

20 % дял на възобновяемата енергия в енергийния микс на Съюза;

| — | повишаване на енергийната ефективност с 20 %. |
| --- | --- |

—

повишаване на енергийната ефективност с 20 %.

| 2.5.2. | Докато СТЕ на ЕС беше замислена като основен полигически инструмент за декарбонизация на европейската икономика и за постигане на първата цел, Директивата за енергията от възобновяеми източници (ДРС) и Директивата за енергийната ефективност (ДЕЕ) бяха приложени за изпълнение на втората и третата цел. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Освен това редица държави членки въведоха допълващи се и припокриващи се политики на национално равнище, главно под формата на минимални цени и постепенен отказ от въглищата. За да се гарантира ефективно регулиране, е важно да се избегне отрицателното въздействие на допълващи се и припокриващи се политики. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Прилагането на допълващи се и припокриващи се политики би могло да засегне значително функционирането на пазара на ЕС на въглеродни емисии. Рязкото намаляване на емисиите в резултат на тези политики би довело до намаляване на търсенето на квоти за емисии и вследствие на това би изкривило равновесието на пазара. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Това въздействие може до известна степен да бъде смекчено от резерва за стабилност на пазара (РСП), който започна да функционира през януари 2019 г. и има за цел да поеме излишъците от квоти, които не натрупват се на пазара. През периода 2019—2023 г. РСП ще задържи 24 % от излишъка. Този брой ще намалее до 12 % след 2024 г., а от 2023 г. квотите в РСП, които са над общия брой квоти, продавани на търг през предходната година, вече няма да са валидни. Въпреки това е от решаващо значение да се гарантира по-голяма прозрачност и сравнимост на такива политики, припокриващи се със СТЕ на ЕС, и когато въздействието е значително, отрицателните ефекти да бъдат сведени до минимум. |
| --- | --- |

2.5.5.

| 2.5.6. | Въпросът за субсидиите за изкопаеми горива, предоставяни на национално и регионално равнище, следва да бъде преместен на по-предно място в дневния ред на ЕС, като се има предвид техният мащаб: до 300 млрд. евро годишно, което представлява една трета от общия размер на инвестициите за „Зеления договор“ и води до по-проактивен ангажимент на ЕС в новите преговори в рамките на СТО за постепенно премахване на субсидиите за изкопаеми горива. |
| --- | --- |

2.5.6.

| 2.5.7. | Освен това ЕИСК набеляза възобновяемите енергийни източници като важен инструмент за регионално развитие (биомаса, вятърна и слънчева енергия и др.). Основният въпрос е как да се съчетаят и двете политики, постепенното премахване на субсидиите за енергията от изкопаеми горива (въглища, нефт) и постепенното въвеждане на стимули за енергия от възобновяеми източници. |
| --- | --- |

2.5.7.

3.   Предизвикателства и възможности за бъдещето на пазарите на въглеродни емисии

| 3.1. | COVID-19 и неговото въздействие върху политиката в областта на климата |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | В ЕС ограничителните мерки доведоха до спад на емисиите на въглероден диоксид (CO2) с 58 % на ден (8). Ако тези мерки продължават 45 дни в по-голямата част от държавите членки, през 2020 г. могат да бъдат избегнати 45 мегатона CO2, което представлява 5 % от годишните емисии на ЕС. При автомобилния и въздушния транспорт дневните емисии са 10 пъти по-ниски от нормалните, а в енергетиката намалението достига 40 %. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Очаква се настоящият спад на емисиите да бъде временен и ЕС скоро ще се изправи пред същите предизвикателства в областта на декарбонизацията (9). Това означава, че Европейският зелен пакт следва да бъде приложен в съответствие с планирания график. И най-малкото закъснение ни отдалечава от целта за въглеродна неутралност до 2050 г. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Пазарните инструменти за намаляване на емисиите на парникови газове показват добра устойчивост на въздействието на COVID-19. Цените на квотите за емисии намаляха, което отразява по-слабото очаквано търсене и предоставя краткосрочни облекчения за засегнатите предприятия. Мерките за стабилизиране на пазара, които са вградени в повечето от съществуващите системи за търговия с емисии, гарантират, че цените на въглеродните емисии няма да спаднат под определено равнище и че спадът няма да продължи в средносрочен до дългосрочен план. Важно е да се гарантира, че тези мерки са подходящи, за да устоят на въздействието на COVID-19. Това е от съществено значение, за да се гарантира дългосрочна сигурност по отношение на цените на въглеродните емисии. Регулаторните органи също така бяха в състояние да гарантират гъвкавост по отношение на спазването на изискванията и регулаторните срокове във времена на сериозни неблагоприятни обстоятелства. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | Приемане на общи правила за разгръщане на потенциала на пазарите на въглеродни емисии (член 6 от Парижкото споразумение) |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Парижкото споразумение, прието през декември 2015 г., проправи пътя за действия във връзка с изменението на климата през втората половина на века, а може би дори и по-нататък. Съгласно Парижкото споразумение от участващите държави се очаква да представят национално определени приноси, които да очертаят техния принос за постигане на общата цел на споразумението. Като цяло НОП са доста разнообразни, но обикновено включват цел за намаляване на емисиите за следващите 10 години. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Член 6 от Парижкото споразумение има за цел създаването на рамка за сътрудничество между държавите за изпълнение на национално определените приноси, включително чрез основани на пазара подходи. Поради това той има потенциала да създаде рамка за създаване на международен пазар на въглеродни емисии по линия на Парижкото споразумение. Още по-важно е, че тя може да бъде основен двигател за възприемането и разширяването на политиките на ценообразуване на въглеродните емисии и на системите за търговия с емисии. Чрез член 6 държавите, които прилагат СТЕ, ще могат да свържат своите системи с друга СТЕи и да използват връзката като начин за реализиране на своите НОП. Държавите също така ще могат да възлагат обществени поръчки за международни кредити, които да се използват за спазване на техните национални политики чрез рамка на международния пазар. Преговорите по линия на Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата не успяха да приемат насоки за привеждането в действие на член 6 на 24-вата конференция на страните по РКООНИК през 2018 г. и на 25-вата конференция на страните по РКООНИК през 2019 г. поради значителните различия между някои от страните. Приемането на член 6 сега е на дневен ред по време на COP26 и е от решаващо значение този процес да приключи без по-нататъшно забавяне. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Договаряне на амбициозно и балансирано двустранно споразумение между ЕС-27 и пазарите на въглеродни емисии в Обединеното кралство |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | В Европейската комисия съществува консенсус, че Обединеното кралство ще бъде изключителен партньор по въпросите, свързани с изменението на климата, но е налице и усещането, че за да издържи проверката на времето, споразумението трябва да включва ясни разпоредби в областта на климата, за да се ограничат маневрите на Обединеното кралство, които се отклоняват от правилата на ЕС. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Подходът на ЕС се основава на четири елемента:






  — | Парижкото споразумение следва да бъде основен елемент от ССТ. Това означава, че една от страните може да спре действието на разпоредбите на Договора, ако другата страна е нарушила такава разпоредба. |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

—

Парижкото споразумение следва да бъде основен елемент от ССТ. Това означава, че една от страните може да спре действието на разпоредбите на Договора, ако другата страна е нарушила такава разпоредба.

| — | И двете страни следва да потвърдят своите ангажименти за неутралност по отношение на климата до 2050 г.: Обединеното кралство вече прие законодателни мерки във вътрешен план, но считаме, че една разпоредба относно бъдещото споразумение между ЕС и Обединеното кралство ще подсили този ангажимент. |
| --- | --- |

—

И двете страни следва да потвърдят своите ангажименти за неутралност по отношение на климата до 2050 г.: Обединеното кралство вече прие законодателни мерки във вътрешен план, но считаме, че една разпоредба относно бъдещото споразумение между ЕС и Обединеното кралство ще подсили този ангажимент.

| — | Равнопоставени условия за конкуренция и клауза за запазване на равнището на защита: това е жизненоважен елемент за ЕС. Ако искаме това партньорство да издържи проверката на времето, трябва да гарантираме, че бъдещите администрации в Обединеното кралство не занижават настоящите високи стандарти в борбата с изменението на климата. |
| --- | --- |

—

Равнопоставени условия за конкуренция и клауза за запазване на равнището на защита: това е жизненоважен елемент за ЕС. Ако искаме това партньорство да издържи проверката на времето, трябва да гарантираме, че бъдещите администрации в Обединеното кралство не занижават настоящите високи стандарти в борбата с изменението на климата.

| — | Създаване на британска система за определяне на цаните на въглеродните емисии: Обединеното кралство реши да излезе от СТЕ на ЕС. През 2019 г. Обединеното кралство имаше 7 % от всички квоти по СТЕ и в някои сектори като въздухоплаването техният дял достигна 19 %. Следователно от решаващо значение е Обединеното кралство да изгради собствения си пазар, като вземе предвид съвместимостта със системата на ЕС. На 1 юни Обединеното кралство представи предложение за създаване на национална схема за търговия с емисии. ЕС е отворен за възможността за свързване на бъдещата СТЕ на Обединеното кралство със СТЕ на ЕС, ако това свързване не вреди на целостта на СТЕ на ЕС. |
| --- | --- |

—

Създаване на британска система за определяне на цаните на въглеродните емисии: Обединеното кралство реши да излезе от СТЕ на ЕС. През 2019 г. Обединеното кралство имаше 7 % от всички квоти по СТЕ и в някои сектори като въздухоплаването техният дял достигна 19 %. Следователно от решаващо значение е Обединеното кралство да изгради собствения си пазар, като вземе предвид съвместимостта със системата на ЕС. На 1 юни Обединеното кралство представи предложение за създаване на национална схема за търговия с емисии. ЕС е отворен за възможността за свързване на бъдещата СТЕ на Обединеното кралство със СТЕ на ЕС, ако това свързване не вреди на целостта на СТЕ на ЕС.

| 3.4. | Извлечени поуки от Всеобхватното икономическо и търговско споразумение (ВИТС) и възможности за двустранно сътрудничество в областта на климата |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Разпоредба, която свързва търговията и околната среда, се съдържа в член 24, параграф 4 от ВИТС, където Канада и ЕС потвърждават отново своите ангажименти за прилагане на многостранните споразумения, по които те са страни. Тази разпоредба би могла да бъде мост към дискусиите между Канада и ЕС относно изпълнението на многостранните споразумения в областта на околната среда, в които общите проблеми се споделят, включително да бъде основата, на която Канада и ЕС да разработване или ръководят на нови инициативи за сътрудничество в областта на климата в рамките на Парижкото споразумение. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | В член 22, параграф 3 от ВИТС се призовава за сътрудничество във връзка с търговията между Канада и ЕС, което да насърчава устойчивото развитие. Работният план по член 24 включва съвместна работа по въздействието на търговията и инвестициите в политиката в областта на околната среда и разглеждане на свързаните с търговията аспекти на климата, като пазарите на въглеродни емисии и трансфера и развитието на чисти технологии. В член 24, параграф 12 се съдържа списък от 10 примерни области на потенциално сътрудничество между страните по въпроси, свързани с околната среда, като според някои от тях ВИТС може да служи като платформа за последващо развитие на националните политики. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Съвместната работа на ЕС и Канада по корекция на въглеродните емисии на границите е една от областите на потенциално сътрудничество по „свързаните с търговията аспекти на сегашния и бъдещия международноправен режим.“ Сътрудничеството би могло да се осъществява в областта на споделянето на информация и договарянето на най-добри практики, например при изчисляването на инкорпорираните емисии в търгуваните стоки или съгласуване на методологиите в областта на конкурентоспособността и изместването в секторите с висок интензитет на емисиите, които понастоящем са обхванати от националните схеми за търговия с емисии както в Канада, така и в ЕС. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | С подкрепата от страна на засегнатите отрасли, като цимента и алуминия, може да се появят също реални възможности за съвместни пилотни проекти между ЕС и Канада за разработването на схеми за търговия с емисии и подходи за запазване на конкурентоспособността и за избягване на изместването (напр. общи критерии и методологии за изчисляване на безплатното разпределяне на квоти, общи корекции на въглеродните емисии на границите и др.). |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.5. | Поуки, извлечени от разширяването на секторния обхват: транспорт и горива |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Тъй като ЕС обмисля последващи изменения на СТЕ на ЕС, следва да се обърне сериозно внимание на структурата на пазара и на практическия опит в областта на операционализацията в рамките на режимите за търговия с емисии на поднационално равнище в Северна Америка. Една конкретна област с ценни уроци за ЕС се отнася до това, как Калифорния и Квебек разшириха обхвата на СТЕ, за да включат секторите на транспорта и горивата . От 2015 г. насам дистрибуторите на транспортни горива, природен газ и други горива в Калифорния и Квебек изпълняват задълженията за привеждане в съответствие по съвместната програма за ограничаване и търговия с емисии (WCI) на Инициативата за климата (WCI). Обхванатите субекти от този сектор не получават безплатно разпределени квоти, а трябва да ги закупуват на тримесечни държавни търгове или чрез частния вторичен пазар. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Друго развитие в САЩ, което заслужава да бъде наблюдавано, е Инициативата за климата на транспорта (10) (TCI) , регионално сътрудничество между 12 държави от Северна и Централна Америка и Съединените американски щати и окръг Колумбия, което има за цел подобряване на транспорта, развитие на икономиката на чистата енергия и намаляване на въглеродните емисии от транспортния сектор. Инициативата се основава на водещата роля на региона за намаляване на емисиите на парникови газове в сектора чрез регионална програма за определяне на прагови стойности за емисиите на парникови газове, Регионалната инициатива за намаляване на емисиите на парникови газове (RGGI), въведена през 2009 г. С една трета от всички емисии на парникови газове от различните юрисдикции от TCI, идващи от транспортния сектор, участващите държави работят през цялата 2020 г., за да разработят подход на съвместни „примерни правила“ с препоръките за проектиране на схемата за търговия с емисии, за да се справят с тези, които понастоящем установените и увеличаващите се емисии в отделните сектори. Намерението е новата или разширената програма (и) за търговия с емисии да започне (ат) първоначално през 2022 г. начален период за привеждане в съответствие. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Климатичните и икономическите ползи от по-широкото секторно разширяване на СТЕ са ясни: по-голям и по-широк пазар, по-широк кръг от участници на пазара, възможности за намаляване на емисиите, технологични иновации и подобрена ефективност, което води до по-ниски разходи за програмата и на тон за намаляване на емисиите и разширен набор от намаления на емисиите, чисто финансиране и инвестиции. |
| --- | --- |

3.5.3.

4.   Предизвикателства пред политиките на ЕС в областта на климата и промишлеността

4.1.   Успешна реформа на схемата на ЕС за търговия с емисии

| 4.1.1. | В рамката за политиките на ЕС в областта на климата и енергетиката до 2030 г., приета през октомври 2014 г., се определят следните цели:






  — | намаляване на емисиите на парникови газове с най-малко 40 % (в сравнение с нивата от 1990 г.); |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

—

намаляване на емисиите на парникови газове с най-малко 40 % (в сравнение с нивата от 1990 г.);

| — | постигане на минимален дял от 27 % за енергията от възобновяеми източници; |
| --- | --- |

—

постигане на минимален дял от 27 % за енергията от възобновяеми източници;

| — | подобряване на енергийната ефективност с поне 27 %. |
| --- | --- |

—

подобряване на енергийната ефективност с поне 27 %.

| 4.1.2. | Като част от Европейския зелен пакт, представен през декември 2019 г., Европейската комисия планира да увеличи целта на ЕС за 2030 г., включително за СТЕ на ЕС. Целта е да се увеличи общата цел за намаляване на емисиите с 40 % до 50 % или 55 %, за да се постигне неутралност по отношение на въглеродните емисии на ЕС до 2050 г. Цялостният и подробен план за постигане на целите за 2030 г. се очаква да бъде представен през октомври 2020 г., а конкретните предложения за преразглеждане на съответните законодателни мерки ще бъдат представени през юни 2021 г. Тези предложения ще включват преглед на Директивата за СТЕ на ЕС, евентуално заедно с прегледа на резерва за стабилност на пазара (РСП). |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Това означава, че целта на СТЕ на ЕС за 2030 г. и правилата на системата ще бъдат подложени на задълбочен преглед през следващите години. Тъй като това преразглеждане се извършва в ход, ще бъде от решаващо значение да се обърне сериозно внимание на основните характеристики на СТЕ на ЕС и на въздействието им върху европейската промишленост. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Разработване и прилагане на механизъм на ЕС за корекция на въглеродните емисии на границите

| 4.2.1. | Идеята за данък върху въглеродните емисии на границите на ЕС вече беше представена в дневния ред на г-жа Ursula von der Leyen, когато тя беше кандидат. След назначаването ѝ за председател на Европейската комисия този анализ на механизмите на ЕС за коригиране на въглеродните емисии, което може да се осъществява под няколко форми — данъци, копиране на СТЕ или стандарти — е приоритет за Европейската комисия. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | През март 2020 г. ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“ започна консултация онлайн , за да събере мненията на всички заинтересовани страни. Резултатите от тази консултация, както и дебатите с експерти от държавите членки, ще бъдат полезни за изготвянето на законодателно предложение през пролетта на 2021 г. Бъдещите мерки във връзка с въглеродните емисии следва да бъдат в съответствие с правилата на СТО и други международни задължения на ЕС. Това по същество означава, че те трябва да бъдат недискриминационни и пропорционални в съответствие със съдебната практика. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | ЕИСК препоръчва на Комисията да задълбочи обсъждането на различни варианти на политиката, като например реформирана СТЕ, корекции на въглеродните емисии на границата, ставка по ДДС, адаптирана спрямо въглеродния интензитет, и да ги сравни по отношение на:






  — | въздействие върху изместването на въглеродни емисии и инвестиции в една бъдеща обстановка с по-високи цени и по-малка наличност на квоти съгласно СТЕ в ЕС; |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

въздействие върху изместването на въглеродни емисии и инвестиции в една бъдеща обстановка с по-високи цени и по-малка наличност на квоти съгласно СТЕ в ЕС;

| — | правна сигурност относно спазването на правилата на СТО; |
| --- | --- |

—

правна сигурност относно спазването на правилата на СТО;

| — | приемливост за търговските партньори; |
| --- | --- |

—

приемливост за търговските партньори;

| — | техническа осъществимост, по-специално по отношение на наличието на световно приети счетоводни стандарти и стандарти за измерване и на надеждни и признати бази данни (11). |
| --- | --- |

—

техническа осъществимост, по-специално по отношение на наличието на световно приети счетоводни стандарти и стандарти за измерване и на надеждни и признати бази данни (11).

4.4.   Предимства на механизма на ЕС за коригиране на въглеродните емисии

| 4.4.1. | Такъв механизъм ще предпази енергоемките европейски предприятия (от стомана и цимент, например) от по-евтин внос от трети държави без или с по-слаба политика в областта на климата (няма пазар на въглеродни емисии, няма ценообразуване на въглеродните емисии). Тази корекция би възстановила еднаквите условия на конкуренция между дружествата от ЕС и дружествата от трети държави, които биха могли, например, да бъдат под формата на данък върху внасяните стоки въз основа на средните цени в СТЕ на ЕС. Тези механизми ще спомогнат за предотвратяване на изместването на въглеродни емисии и ще предотвратят надпреварата за достигане на най-ниски равнища за енергоемките отрасли, като същевременно се защити конкурентоспособността на промишлеността на ЕС и ще намали конкурентоспособността на евтиния въглероден внос. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Тъй като ЕС представлява 10 % от парниковите газове в световен мащаб, подобен механизъм би могъл също така да изпрати положителен сигнал към държави със сходни възгледи, които търгуват с ЕС (Канада, Обединеното кралство, Швейцария) и които ще се възползва от един вид взаимно признаване на тяхната собствена схема за търговия с емисии и ще освободят своите национални дружества от задължението да плащат каквато и да било такса върху износа си за ЕС-27. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | По този начин ЕС ще осигури съгласуваност между своите вътрешни и външни ангажименти и ще подобри своята политика в областта на климата с преразглеждането на директивата за енергията, за да отговори на предизвикателствата за намаляване на емисиите на парникови газове с 50 — 55 % спрямо нивата от 1990 г. до 2030 г. и да постигне въглеродна неутралност до 2050 г. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Тези потенциални мерки по отношение на въглеродните емисии биха могли да бъдат алтернатива на настоящите мерки, насочени към риска от изместване на въглеродни емисии в схемата на ЕС за търговия с емисии (безплатно предоставяне на квоти за емисии на CO2 след задълбочен анализ на профила на емисиите, най-добрите налични технологии и др.). В момента тече дебат относно това дали дадена гранична мярка по отношение на въглеродните емисии ще замени или ще допълни съществуващите мерки за конкурентоспособност в различни сектори и/или в рамките на един и същи сектор. Важно е също така да се разбере какви биха могли да бъдат последиците за вноса и износа на електроенергия във взаимосвързаните мрежи. |
| --- | --- |

4.4.4.

4.5.   Недостатъци на механизма на ЕС за коригиране на въглеродните емисии

| 4.5.1. | Използването на мерки на граничните стойности на въглеродните емисии би могло да наложи ответни мерки от трети държави, доставящи суровини на ЕС, като САЩ, Китай или Индия, които ще създадат нови пречки пред търговията в контекста на това, че свиването на световната търговия, дължащо се на COVID-19, ще бъде огромно — между 18 % и 32 % в съответствие с неотдавнашна публикация на СТО. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Използването на корекции на въглеродните емисии на границите би могло също така да подкопае многостранния подход на Рамковата конвенция на ООН по изменението на климата и да се разглежда като незачитане на международното сътрудничество в полза на по-едностранни подходи. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Разходите за някои вносни суровини от трети държави, в които политиките в областта на климата са в лошо състояние, ще бъдат по-скъпи за техните купувачи от ЕС. Това означава, че ценовата конкурентоспособност на някои големи европейски производствени предприятия (в секторите на автомобилостроенето и строителството), които преработват тези суровини, може да бъде намалена, докато износът от ЕС на готовите стоки може да бъде променен. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Секторният обхват на корекциите на въглеродните емисии на границите може да се различава от обхвата на съществуващите мерки за защита на конкурентоспособността: възможният обхват на корекциите на въглеродните емисии на границите може да бъде ограничен до сектори като цимента и стоманата, където рискът от изместване на въглеродни емисии е най-висок, докато секторният обхват на мерките за изместване на въглеродни емисии е по-широк (например химикали, боядисване и довършителна обработка на текстил). |
| --- | --- |

4.5.4.

4.6.   Секторният подход

| 4.6.1. | Стоманодобивният сектор в ЕС е под натиск от ожесточена конкуренция в световен мащаб от страна на стоманодобивни предприятия от Китай, Турция, Алжир или Иран, които не разполагат със СТЕ, като обхващат този сектор и вече изнасят 30 милиона тона стомана за ЕС. Европейското сдружение на производителите на стомана (Eurofer) подкрепя въвеждането на механизъм за коригиране на въглеродния баланс по екологични, икономически и правни причини и счита, че това е предварително условие за избягване на риска от изместване на въглеродни емисии. Този механизъм следва да обхваща готовите и полуготовите продукти от стомана и да се основава на подходяща счетоводна система за измерване на въглеродния отпечатък на продуктите чрез някои „споразумения за еквивалентност“ с трети държави и да съсъществува по време на преходен период със СТЕ на ЕС за безплатно разпределяне на квоти. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Европейският сектор за производство на цимент (CEMbureau) приветства идеята за механизъм за АРП, предвид големия риск от изместване на въглеродни емисии в промишлеността на ЕС с ниски маржове. Този сектор, който участва в дългосрочен инвестиционен цикъл, за да постигне целта за неутралност по отношение на климата до 2050 г., определя няколко условия като прозрачна методология, съответствие с правилата на СТО, широко секторно покритие с всички сектори, обхванати от СТЕ, и съвместимост с безплатното разпределение на квоти до 2030 г. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   Диалог с трети държави

| 4.7.1. | ЕИСК подкрепя започването на диалог с трети държави с цел обсъждане на съдържанието и въздействието на мерките за граничните корекции на въглеродните емисии върху износа им за ЕС. Този диалог следва да бъде се води по един начин с държавите, които имат амбициозни политики в областта на климата (като Канада), и по друг начин с други държави, които нямат такива амбициозни политики в областта на климата (САЩ, Китай, Русия). |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Знаем например, че администрацията на САЩ следи много внимателно развитието на обсъжданията относно мерките на ЕС за коригиране на въглеродните емисии на границата. В рамките на СТО, в процеса на оценка на търговската политика на ЕС, някои служители на САЩ вече изразиха своята загриженост относно каквито и да е било мерки на ЕС за корекция на въглеродните емисии на границата. |
| --- | --- |

4.7.2.

4.8.   Крайната цел на определянето на цени на въглеродните емисии в световен мащаб

| 4.8.1. | ЕИСК набляга върху необходимостта от съчетаване и хармонизиране на различните налични инструменти с цел борба с кризата, свързана с климата. Тъй като съответните международни организации и предприятия считат, че сигналът за цената на въглеродните емисии е от ключово значение за постигането на ефективен напредък в борбата с изменението на климата и създаването на привлекателна среда за инвестиции в дългосрочен план с цел ускоряване на екологичния преход за публични и частни субекти (промишленост, транспорт, жилищно настаняване, селско стопанство и др.), ЕИСК призовава за хармонизиране на подходите в различните юрисдикции, което в крайна сметка води до възникването на съпоставим ценови сигнал между различните юрисдикции. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | В преходния период преди приемането на съпоставим ценови сигнал, както и обща договорена методология за измерване на въглеродния отпечатък, регионалните цени на въглеродните емисии на държави със сходни възгледи (ЕС-27, Обединеното кралство, Швейцария, Латинска Америка, САЩ Среднозападно, Югоизточна Азия и други) би трябвало да бъдат постепенно хармонизирани. Създаването на такива регионални пазари на въглеродни емисии ще означава общи инфраструктури на пазара на въглеродни емисии (един вид „въглероден единен пазар“), като в същото време биха могли да се въведат някои специфични за трети държави механизми за въглерода. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.8.3. | За да се избегне обаче въглеродна търговска война между държавите и регионалните митнически съюзи, освобождаването от задължения в рамките на СТО, с което ще се установят правилата, съгласно които тези механизми за коригиране на въглеродните емисии („Carbon Tax Adjustment Mechanisms“) трябва да бъдат създадени и да функционират в съответствие с два основни принципа на СТО: пропорционалност и недискриминация. |
| --- | --- |

4.8.3.

Брюксел, 18 септември 2020 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 59.

1

(2)  https://icapcarbonaction.com/en/?option=com_attach&task=download&id=677

2

(3)  IETA: 10 years of Emissions Trading in Europe: towards a new beginning? (10 години търговия с емисии в Европа: към едно ново начало?), май 2015 г., http://www.ieta.org/resources/EU/EUETS%20Paper%20May_FINAL.pdf

3

(4)  Вж. бележка под линия 3.

4

(5)  Вж. бележка под линия 3.

5

(6)  Вж. бележка под линия 3.

6

(7)  Европейска комисия (Действия в областта на климата): преразглеждане за Фаза 4 (2021–2030 г.), Последна актуализация: март 2018 г., https://ec.europa.eu/clima/policies/ets/revision_en.

7

(8)  Sia Partners: CO2 emissions in the EU (Емисии на CO2 в ЕС), 1 април 2020 г.

8

2

2

(9)  Carbon Brief: https://www.carbonbrief.org/analysis-what-impact-will-the-coronavirus-pandemic-have-on-atmospheric-CO2, 7 май 2020 г.

9

2

(10)  https://www.transportationandclimate.org/content/about-us.

10

(11)  Вж. бележка под линия 1.

11

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/131 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/131

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Укрепване на социалните предприятия с нестопанска цел като основен стълб на социално справедлива Европа“

(проучвателно становище)

(2020/C 429/18)

| Докладчик: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |

Докладчик:

Krzysztof BALON

| Консултация | Германско председателство, 18.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 4.9.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 211/3/5 |

Консултация

Германско председателство, 18.2.2020 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

4.9.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

211/3/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Като се има предвид ролята на социалните предприятия с нестопанска цел при осъществяването на социалното измерение на Европейския съюз (ЕС) и прилагането на Европейския стълб на социалните права (ЕССП) — също така и най-вече в кризисни ситуации, Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) се застъпва за укрепване и целева помощ, по-специално на тези социални предприятия и други организации от социалната икономика, които реинвестират изцяло евентуалните си печалби в задачи от общ интерес или в дейности с нестопанска цел, определени в техния устав. Освен това тяхната видимост би трябвало да бъде повишена в цяла Европа. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Понастоящем в правните системи на много държави членки вече съществуват правила, които уреждат статута на организациите с нестопанска цел, приложим и по отношение на социалните предприятия. Поради това ЕИСК би искал да насърчи всички останали държави членки да включат подобни разпоредби в националното си законодателство. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Освен това към ДФЕС следва да бъде приложен и протокол относно многообразието от форми на предприятия по примера на Протокол No 26 относно услугите от общ интерес, в който на социалните предприятия с нестопанска цел да бъде дадено отделно определение. В допълнение на това ЕИСК призовава държавите членки да включат това преразглеждане в дневния ред на предстоящите реформи. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Социалните предприятия с нестопанска цел и други подобни организации с нестопанска цел следва да бъдат укрепени чрез въвеждане на специално отношение в правото в областта на обществените поръчки спрямо публичните или търговските доставчици при предоставянето на социални услуги от общ интерес. Обществените поръчки следва преди всичко да отчитат внимателно специфичните области на дейност на социалните предприятия с нестопанска цел при предоставянето на социални услуги, като например грижи и здравни грижи. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Освен това ЕИСК подкрепя възможността за финансиране, насочено изключително към организациите с нестопанска цел, без при това да бъдат нарушавани правилата на ЕС за държавна помощ. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Настоящият таван в размер на 500 000 евро за период от три данъчни години, предвиден в Регламента за минималната помощ de minimis за услуги от общ икономически интерес (УОИИ), следва да бъде повишен значително, например на 800 000 евро на данъчна година. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита, че следва да бъде въведено широкообхватно освобождаване по отношение на използването на европейските фондове заедно с национално съфинансиране. В този случай, както и при програмите, управлявани пряко от ЕС, не следва да се прилагат правилата за държавна помощ при предоставянето на национално съфинансиране. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Подпомагането на организациите от социалната икономика с нестопанска цел следва да се превърне и в предмет на набора от социални показатели във връзка с европейския семестър. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Предприятията от социалната икономика с нестопанска цел не само имат устойчив стопански модел, но също така създават и запазват качествени работни места, насърчават равните възможности, включително за хората с увреждания и други социално уязвими групи, осигуряват висока степен на социално приобщаване и справедливост и насърчават цифровата и екологичната трансформация. Поради това социалната икономика е стратегически съюзник в укрепването на социалното измерение на Европа. По тази причина дейностите на социалната икономика би трябвало да се подпомагат целенасочено от европейските фондове и да се превърнат по-специално в отделна, специфична цел за финансиране по линия на ЕСФ+. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК е готов да поеме стимулираща и координираща роля в обсъжданията относно ролята на социалните предприятия с нестопанска цел при изпълнението на плана за възстановяване след кризата, причинена от коронавируса, и в контекста на плана на действие за социалната икономика през 2021 г., както и относно свързаното с това предефиниране на правните и фискалните рамкови условия. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Въведение

| 2.1. | На 18.2.2020 г. в рамките на подготовката за германското председателство на Съвета на Европейския съюз през втората половина на 2020 г. Федералното правителство на Федерална република Германия поиска от ЕИСК да изготви становище, озаглавено „Укрепване на социалните предприятия с нестопанска цел като основен стълб на социално справедлива Европа“. Във връзка с това германското правителство подчерта значението на общото благо като основна, спояваща европейска ценност и в контекста на икономическата дейност, както и значителния потенциал за иновации на посветените на общото благо предприятия от социалната икономика с акцент върху предоставянето на социални услуги. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Социалната икономика се състои от многообразие от предприятия и организации, сред които кооперации, взаимоспомагателни дружества, сдружения, фондации и социални предприятия, наред с останалите специфични за всяка държава членка правни форми, които са обединени от общи ценности и принципи (1). И във времена на икономически и социални кризи социалната икономика в Европа се доказа като изключително важна и със системно значение. Тя допринася за създаването, укрепването и устойчивото гарантиране на социалното сближаване. По-специално моделът на предоставяне на социални услуги с нестопанска цел, при който социалните цели са с абсолютно предимство, се доказа като изключително гъвкав, близък до гражданите, иновативен, устойчив, демократично легитимиран и ефективен. Освен това социалните предприятия с нестопанска цел допринасят в решаваща степен за създаването на равни възможности за всички, независимо от възрастта, пола и произхода. Те отговарят на социалните потребности на обществото, които все още не са обхванати от обществените социални услуги. В предходно становище ЕИСК вече отбеляза, че работата на предприятията от социалната икономика следва да служи на общия интерес и не следва да се стреми към максимално увеличаване на печалбата. По този начин социалната икономика създава качествени работни места в социално отговорни предприятия (2) в области като здравеопазване, грижи и грижи за децата. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Предвид многообразието на социалната икономика в Европа няма правно обвързващо определение за „социално предприятие“, приложимо за целия ЕС. ЕИСК описва социалните предприятия въз основа на определени характеристики като:






  — | преследващи предимно социални цели в противовес на целите, свързани с печалба, и създаващи социални ползи в интерес на обществото или на неговите членове; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

преследващи предимно социални цели в противовес на целите, свързани с печалба, и създаващи социални ползи в интерес на обществото или на неговите членове;

| — | упражняващи дейност предимно с нестопанска цел, като излишъците основно се реинвестират, а не се разпределят сред частни акционери или собственици; |
| --- | --- |

—

упражняващи дейност предимно с нестопанска цел, като излишъците основно се реинвестират, а не се разпределят сред частни акционери или собственици;

| — | притежаващи многообразие от правни форми и модели: например кооперации, взаимоспомагателни дружества, доброволчески сдружения, фондации, дружества със стопанска или нестопанска цел, които често са съчетание на различни правни форми и понякога променят формата си в зависимост от своите нужди; |
| --- | --- |

—

притежаващи многообразие от правни форми и модели: например кооперации, взаимоспомагателни дружества, доброволчески сдружения, фондации, дружества със стопанска или нестопанска цел, които често са съчетание на различни правни форми и понякога променят формата си в зависимост от своите нужди;

| — | икономически оператори, които произвеждат стоки и услуги (често от общ интерес), нерядко със силен елемент на социална иновация; |
| --- | --- |

—

икономически оператори, които произвеждат стоки и услуги (често от общ интерес), нерядко със силен елемент на социална иновация;

| — | работещи като независими субекти със силен елемент на участие и съвместно вземане на решения (служители, потребители, членове), управление и демокрация (представителна или открита); |
| --- | --- |

—

работещи като независими субекти със силен елемент на участие и съвместно вземане на решения (служители, потребители, членове), управление и демокрация (представителна или открита);

| — | често произлизащи от или свързани с дадена организация на гражданското общество (3). |
| --- | --- |

—

често произлизащи от или свързани с дадена организация на гражданското общество (3).

| 2.4. | Не съществува също така и правно обвързващо определение за понятието „с нестопанска цел“, приложимо за целия ЕС. По-скоро, както в предходно становище ЕИСК отбелязва, правото на ЕС почти не взема предвид социалната икономика, що се отнася до присъщите ѝ характеристики, по-специално във връзка с различното ѝ отношение към печалбата. Член 54 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) досега е бил тълкуван като противопоставящ операторите, които не преследват икономически интерес (с нестопанска цел), и предприятията, извършващи стопанска дейност срещу възнаграждение. Следователно втората категория обхваща всички предприятия, които реализират печалба, независимо дали я разпределят, или не, без да се прави разлика между тях и без да се взема под внимание правната им форма (4). В правните системи на много държави членки обаче съществуват правила, които установяват статута на организациите с нестопанска цел, приложим и по отношение на социалните предприятия. Поради това следва да се прави разграничение между три вида икономически активни участници: предприятия с изцяло стопанска цел, социални предприятия с ограничена печалба, както вече са разгледани в становище на ЕИСК INT/871 (5), и социални предприятия с изцяло нестопанска цел. Последните са целевата група на настоящото становище. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Като се имат предвид тези национални правила, социалните предприятия може да бъдат считани за социални предприятия с нестопанска цел, ако отговарят на характеристиките, посочени в параграф 2.4, и в допълнение са задължени съгласно националното законодателство да реинвестират изцяло евентуалните си печалби в задачи от общ интерес или в дейности с нестопанска цел, определени в техния устав. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | В предходно становище ЕИСК вече отбеляза критично, че в съдебната практика на Съда на Европейския съюз и практиката за вземане на решения на Европейската комисия (ЕК) не се наблюдава достатъчен интерес към предприятията, които в съответното им национално право са определени като „предприятия с нестопанска цел“ или които, независимо от това определение, отговарят на горепосочените критерии. Поради това ЕИСК счита, че към ДФЕС би трябвало да бъде приложен протокол относно многообразието от форми на предприятия по примера на Протокол No 26 относно услугите от общ интерес, в който на социалните предприятия с нестопанска цел и социалните предприятия с ограничена печалба да бъдат дадени отделни определения, и призовава държавите членки да включат това преразглеждане в дневния ред на предстоящите реформи (6). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Социалните предприятия с нестопанска цел като доставчици на социални и здравни услуги от общ интерес при прилагането на Европейския стълб на социалните права (EССП)

| 3.1. | В предходно становище ЕИСК вече подчерта, че ЕССП не може да бъде ефективен без участието на предприятията от социалната икономика и че те са естествено призвани да постигат целите на стълба, като насърчаването на сигурна и гъвкава заетост, социалния диалог и участието на работниците, безопасна, здравословна и добре приспособена работна среда, или да дават новаторски отговори на някои основни социални потребности (7). Видимостта на тези организации с нестопанска цел следва да бъде повишена в цяла Европа. Необходимо е да се насърчат иновациите и да се осигури по-лесен достъп до финансиране, за да могат те да продължат да функционират както в ежедневната си работа, така и в кризисни ситуации. Следва да се осъществява обмен на най-добри практики между държавите членки. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В зависимост от структурата на съответния социален модел в отделните държави — членки на ЕС, националната държава носи отговорност да гарантира, че гражданите ѝ могат да се възползват от всеобхватни и ефективни социални и здравни услуги от общ интерес, които са общодостъпни, на приемлива цена и с високо качество. ЕИСК вече е отбелязвал, че услугите от общ интерес са съществен компонент от системата за социална справедливост и че хората имат право на достъп до качествени „основни услуги“, включително социални и здравни услуги, както са описани в ЕССП (8). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | В някои държави тези услуги се предоставят на първо място от инициативи, институции и служби с нестопанска цел, а след това от публичните услуги, като по този начин държавата осигурява рамковите условия за предоставянето на услугите, ползвателите избират доставчиците на услуги и органите за социална сигурност финансират тези услуги. Предоставянето на услуги трябва да се ръководи от интересите на бенефициерите, които трябва да бъдат включени активно в този процес. Тази същевременно ориентирана към ползвателите и конкурентоспособна форма на предоставяне на услуги от социални предприятия с нестопанска цел би могла да послужи като основа за обсъжданията на общоевропейски модел и да бъде утвърдена например по отношение на процедурите за възлагане на обществени поръчки, които лишават ползвателите от правото им на избор. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК се застъпва за възможността за целево финансиране или финансиране, насочено изключително към организациите с нестопанска цел, без при това да възниква риск за нарушаване правилата на ЕС за държавна помощ. Това повече от всякога е важно в кризисни ситуации, тъй като предприятията с нестопанска цел не разполагат с резерви, на които да разчитат. При все това тъкмо в кризисни ситуации социалните и здравните услуги са от първостепенно значение и е необходимо да бъде гарантирано, че качеството им се поддържа на високо ниво. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | За тази цел и по-общо с цел укрепване на социалната икономика с нестопанска цел при предоставянето на социални и здравни услуги от общ интерес са необходими фундаментални промени на европейската правна рамка, по-специално чрез: |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | въвеждане на предимство на доставчиците с нестопанска цел пред публичните или търговските доставчици в правото в областта на обществените поръчки; |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | значително повишаване на тавана от настоящия размер от 500 000 евро за период от три данъчни години на приблизително 800 000 евро на данъчна година в Регламента за минималната помощ de minimis за УОИИ; това повишаване ще допринесе за по-добра приложимост и съответно по-голяма ефективност на Регламента за минималната помощ de minimis за УОИИ, като същевременно рискът от действително, трансгранично нарушаване на конкуренцията ще остане незначителен; |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | по-широкообхватни случаи за освобождаване при използването на европейските фондове заедно с национално съфинансиране; както при програмите, управлявани пряко от ЕС, правилата за държавна помощ не следва да се прилагат в случаите на национално съфинансиране. В определени случаи органите на държавите членки следва да могат да решават по правнообвързващ начин и при спазване на принципа на защита на оправданите правни очаквания на получателите на държавна помощ, че става въпрос за случаи, при които правилата за държавна помощ фактически не следва да се прилагат. В този случай Комисията или Съдът на Европейския съюз следва да разполагат с правомощия за упражняване на контрол по отношение на злоупотребите. |
| --- | --- |

3.5.3.

4.   Фискална рамка за дейностите на социалните предприятия с нестопанска цел

| 4.1. | ЕИСК многократно е призовавал Европейската комисия да създаде в сътрудничество с държавите членки благоприятстваща и устойчива екосистема за социалната икономика (9). Подобряването на финансовата рамка за дейностите на социалните предприятия с нестопанска цел изисква, наред с другото, достатъчно високи проценти на съфинансиране, административно опростяване, като например основан на нуждите показател и използването и признаването на единни ставки. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | За социалните предприятия с нестопанска цел, които предоставят социални и здравни услуги, подпомагането от европейските фондове, включително от Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+), е от особена важност: |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | В становището си относно проекта за регламент относно ЕСФ+ (10) Комитетът вече призова за това подкрепата за дейностите на социалната икономика да се превърне в отделна специфична цел на ЕСФ+ (11), като се има предвид нарастващото значение на социалната икономика за социалното измерение на ЕС. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | ЕИСК обърна внимание и на често недостатъчните финансови ресурси на социалните предприятия с нестопанска цел и във връзка с това вече призова за равностойно третиране на непаричните и финансовите вноски при предоставянето на собствени ресурси за дейности, подпомагани по линия на ЕСФ+ (12). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Социалните предприятия с нестопанска цел включват и по-малки, местни организации като организациите, стартирали дейността си като групи за взаимопомощ. ЕИСК вече призова на такива организации да се предоставя адекватен дял от средствата по линия на ЕСФ+ (13). Също така следва да бъде възможно отпускането на целева помощ за доброволчески дейности при предоставянето на социални и здравни услуги. |
| --- | --- |

4.2.3.

5.   План за действие за социалната икономика: социалните предприятия с нестопанска цел като ключов участник в плана за възстановяване след кризата, причинена от коронавируса

| 5.1. | Кризата, причинена от коронавируса, показа, че националните мерки са ефективни само чрез координирани действия. Както вече беше отбелязано в документа за изразяване на позиция на ЕИСК ECO/515 относно Регламента относно инвестиционната инициатива в отговор на коронавируса, наред с предоставянето на подкрепа за обществените здравни системи и МСП не бива да бъдат пренебрегвани социалните предприятия с нестопанска цел и организациите на гражданското общество, а следва да бъдат по-силно подкрепени. Социалните предприятия с нестопанска цел и организациите на гражданското общество разполагат с много малко резерви, които биха могли да използват в кризисни ситуации. Именно по време на криза обаче те са от съществено значение, за да могат (здравните) системи да продължават да функционират. Ето защо ЕИСК призовава тези задачи и организации да получат по-голяма подкрепа не само за справяне с настоящата криза, но и в рамките на обичайното прилагане на ЕССП, общата политика в социалната област и в областта на здравеопазването, Европейския социален фонд (ЕСФ) и набора от социални показатели във връзка с европейския семестър (14). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ЕИСК подкрепя позицията на Европейската комисия, изложена в писмото на комисаря, отговарящ за работните места и социалните права, Nicolas Schmit до правителствата на държавите членки от 24.4.2020 г. (15), че социалната икономика следва да бъде подпомогната особено в тези времена на криза. Според Комисията организациите от социалната икономика на практика допринасят вече по много начини за смекчаване на последиците от тази криза: Те предоставят широк набор от социални услуги, по-специално на най-нуждаещите се лица в обществото, като сътрудничат и допълват мерките, предприети от публичните органи. Те са и ключови работодатели за уязвими групи и изпълняват решаваща роля при интеграцията на пазара на труда и осигуряването на квалификации. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Организациите от социалната икономика и другите организации с „нестопанска цел“ следва да бъдат по-добре свързани от гледна точка на комуникацията, политиката и в оперативната работа. ЕС и държавите членки следва да насърчават този процес чрез устойчиво подпомагане на регулярното трансгранично сътрудничество, както и чрез осигуряване на по-добра свързаност между гражданската защита, спасителните служби и социалните и здравните услуги. Прибягването отново към затваряне на граници и чисто национални подходи по време на кризата, причинена от коронавируса, е контрапродуктивно и не съответства на целите и ценностите на ЕС. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Организациите от социалната икономика в Европа, и по-специално социалните предприятия с нестопанска цел, поради приобщаващия си характер и целта да подпомагат хората в най-неравностойно положение допринасят в значителна степен за предоставяне на помощ на мигрантите. Както ЕИСК вече призова в своето становище INT/785, организациите от социалната икономика трябва да получат по-голямо признание и в този контекст (16). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Като се позовава на становището си относно външното измерение на социалната икономика (17), ЕИСК отново изтъква, че Комисията не е включила социалната икономика в предложението си за нов консенсус в областта на развитието. Именно социалната икономика с нестопанска цел разполага с особен потенциал — въз основа на взаимопомощта и приноса на организираното гражданско общество — за устойчиво въздействие по отношение на разрешаването на социалните и екологичните проблеми, като прилага подход „от долу нагоре“. Силната социална икономика с нестопанска цел в Европа е насреща, готова да допринесе с опита си под формата на „най-добри практики“. Утвърденият подход „с нестопанска цел“, изразяващ се в пълно реинвестиране на печалбата в сектора на социалното предприемачество, може да възпрепятства приватизацията на публични средства и неограниченото максимално увеличаване на печалбите и извън Европа, ако са налице съответни държавни или демократично легитимирани механизми за контрол. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Необходим е широк обществен консенсус между работодателите, работниците и останалите организации на гражданското общество относно ролята на социалните предприятия с нестопанска цел и подпомагащите ги организации на гражданското общество при изпълнението на плана за възстановяване след кризата, причинена от коронавируса, и в контекста на плана за действие за социалната икономика през 2021 г., както и относно свързаното с това предефиниране на правните и фискалните рамкови условия. ЕИСК е готов да поеме стимулираща и координираща роля в този процес. |
| --- | --- |

5.6.

Брюксел, 18 септември 2020 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ C 282, 20.8.2019 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ C 240, 16.7.2019 г., стр. 20.

2

(3)  ОВ C 24, 28.1.2012 г., стр. 1.

3

(4)  Вж. бележка под линия 1.

4

(5)  Вж. бележка под линия 1.

5

(6)  Вж. бележка под линия 1.

6

(7)  Вж. бележка под линия 1 .

7

(8)  ОВ C 282, 20.8.2019 г., стр. 7.

8

(9)  ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 152; ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 165.

9

(10)  COM(2018) 382 final.

10

(11)  ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 165.

11

(12)  Вж. бележка под линия 11.

12

(13)  Вж. бележка под линия 11.

13

(14)  Документ за изразяване на позиция на ЕИСК ECO/515, параграф 1.11.

14

(15)  https://twitter.com/NicolasSchmitEU/status/1254685369070530560.

15

(16)  ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр. 1.

16

(17)  ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 58.

17

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/136 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/136

---

Становище на Европейския икономическия и социален комитет относно „Задължение за надлежна проверка“

(проучвателно становище)

(2020/C 429/19)

| Докладчик: | Thomas WAGNSONNER |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |

Докладчик:

Thomas WAGNSONNER

Съдокладчик:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Консултация | Писмо от ЕП, 15.9.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 4.9.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 215/1/3 |

Консултация

Писмо от ЕП, 15.9.2020 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

4.9.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

215/1/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) заявява, че е настъпил моментът Европейската комисия (ЕК) предприеме действие и да предложи на държавите членки и на Европейския парламент (ЕП) законодателство относно задължението за надлежна проверка, в което да се признава отговорността въз основа на настоящите стандарти и да се предлага ясна и сигурна правна рамка за европейските предприятия. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Надлежната проверка във връзка със спазването на правата на човека придоби значение за вътрешния пазар. При положение че отделните държави членки прилагат различни законови санкции спрямо действията на предприятията, една разпокъсана, отчасти секторна законодателна инициатива на равнището на ЕС не е достатъчна. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Материалното приложно поле на законодателната инициатива — било под формата на директива или регламент със съответните им предимства и недостатъци, следва да гарантира широк обхват на определението за правата на човека и правата в областта на околната среда, включително на правата на работниците и профсъюзите, и включването на нови постижения в областта на правата на човека. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Управленските решения, насочени към устойчиви в икономическо, екологично и социално отношение дружества, трябва да се ръководят от задължения за осъществяване на надлежна проверка, по-специално по отношение на световните вериги за създаване на стойност. Във всеки случай въздействието върху околната среда следва да се счита за изключително важно за устойчивото бизнес поведение и да бъде основен приоритет в световните вериги за създаване на стойност. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Законодателната инициатива следва да обхваща всички предприятия от всички сектори, с пропорционални изисквания за МСП, установени или упражняващи дейност в ЕС, за да се избегнат нелоялната конкуренция и неравнопоставените условия за конкуренция, както и публичния сектор. Тя следва да изисква от дружествата да съблюдават високи стандарти за отговорно бизнес поведение, като същевременно предоставя подходящи мерки, които да съответстват на риска от нарушения на правата на човека. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Задължителната надлежна проверка във връзка със спазването на правата на човека би трябвало да обхваща следните аспекти:






  — | съгласувана рамка за надлежна проверка, основана на действащите инструменти, които се прилагат за дружества, опериращи на вътрешния пазар, включително и за дружества от трети държави, продаващи значителен обем стоки и услуги, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

съгласувана рамка за надлежна проверка, основана на действащите инструменти, които се прилагат за дружества, опериращи на вътрешния пазар, включително и за дружества от трети държави, продаващи значителен обем стоки и услуги,

| — | отговорност, която води до използването на ефективни правни средства за защита на засегнатите от неправомерно поведение лица. Трябва да се въведе специална уредба относно отговорността, която да включва и наказателната отговорност, в случаите, когато са налице нарушения на правата на човека, социалните стандарти и стандартите в областта на околната среда или неблагоприятни последици вследствие на дейността на дружествата, включително в рамките на техните вериги на доставки и възлагане на дейности на подизпълнители. |
| --- | --- |

—

отговорност, която води до използването на ефективни правни средства за защита на засегнатите от неправомерно поведение лица. Трябва да се въведе специална уредба относно отговорността, която да включва и наказателната отговорност, в случаите, когато са налице нарушения на правата на човека, социалните стандарти и стандартите в областта на околната среда или неблагоприятни последици вследствие на дейността на дружествата, включително в рамките на техните вериги на доставки и възлагане на дейности на подизпълнители.

| 1.7. | За да се избегне каквато и да е правна несигурност, законодателната инициатива трябва много ясно да посочва конкретните действия, които дружествата трябва да предприемат по време на целия процес на надлежна проверка с цел оценка на риска за правата на човека в съответствие с останалото обвързващо законодателство на ЕС, включително евентуално подлежащото на адаптиране преразглеждане на Директивата относно оповестяването на нефинансова информация:






  — | ясно дефиниран анализ на риска (идентифициране и оценка на (потенциалните) неблагоприятни последици от корпоративните дейности по отношение на правата на човека и околната среда, конкретизирани в официален, достъпен, прозрачен, изчерпателен и искрен документ, насочен към картографиране на рисковете въз основа на ясна и прозрачна методология за оценка и приоритизиране на рисковете), включително договорен механизъм за реда и условията за ранно предупреждение и защитата на лицата, сигнализиращи за нередности, |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

ясно дефиниран анализ на риска (идентифициране и оценка на (потенциалните) неблагоприятни последици от корпоративните дейности по отношение на правата на човека и околната среда, конкретизирани в официален, достъпен, прозрачен, изчерпателен и искрен документ, насочен към картографиране на рисковете въз основа на ясна и прозрачна методология за оценка и приоритизиране на рисковете), включително договорен механизъм за реда и условията за ранно предупреждение и защитата на лицата, сигнализиращи за нередности,

| — | последващи мерки (определяне на вътрешната корпоративна отговорност, прекратяване и предотвратяване на неблагоприятните последици), |
| --- | --- |

—

последващи мерки (определяне на вътрешната корпоративна отговорност, прекратяване и предотвратяване на неблагоприятните последици),

| — | проследяване на ефективността на мерките, предприети въз основа на насоките на ОИСР за многонационалните предприятия (МНП) и ръководните принципи на ООН, |
| --- | --- |

—

проследяване на ефективността на мерките, предприети въз основа на насоките на ОИСР за многонационалните предприятия (МНП) и ръководните принципи на ООН,

| — | комуникация (адекватна информация за мерките, предприети във връзка с (потенциални) неблагоприятни последици от корпоративните дейности) при зачитане на определената в закона търговска тайна и прозрачност, |
| --- | --- |

—

комуникация (адекватна информация за мерките, предприети във връзка с (потенциални) неблагоприятни последици от корпоративните дейности) при зачитане на определената в закона търговска тайна и прозрачност,

| — | участие на синдикалните организации, представени в дружеството, в съответствие с националната рамка за социален диалог. |
| --- | --- |

—

участие на синдикалните организации, представени в дружеството, в съответствие с националната рамка за социален диалог.

| 1.8. | Жертвите, чиито права са нарушени, и техните представители, като например синдикални организации и защитници на правата на човека, трябва да имат достъп до ефективна защита срещу негативите за претърпените от тях отрицателни въздействия. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Трябва да се гарантира, че жертвите на нарушения на правата на човека от страна на бизнеса и техните представители, включително синдикални организации и защитници на правата на човека, имат достъп до справедлив процес, безпристрастни съдилища и други органи по силата на правата на човека. Когато не е ясно дали потенциално отговорно е дружеството майка, едно от неговите дъщерни предприятия или доставчици, с които са установени стопански взаимоотношения, компетентност следва да има една единствена юрисдикция, водеща до справедливо производство. Поради това Регламент „Брюксел I“ следва да бъде изменен, за да се даде възможност за производство в Европа, когато става въпрос за нарушения на правата на човека. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Изграждането на рамка за задължение за надлежна проверка ще бъде направено въз основа на договорен стандарт, който да се прилага чрез пропорционални, ефективни и възпиращи санкции, а отговорността би трябвало да се основава на нарушаването на ясно определен набор от права на човека. Както при всеки режим на отговорност, и тук трябва да се установи очевидна причинно-следствена връзка между вината или липсата на превантивни действия и нанесената вреда. При нетипични причинно-следствени връзки такава връзка с риска не може да се установи. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Съгласно извлечените поуки от френското законодателство в областта на надлежната проверка и с цел европейските дружества да могат да изпълняват тази роля, в една правно обвързваща законодателна инициатива трябва да се гарантират следните стандарти за качество:






  — | ясни определения и разбираем език, |
| --- | --- | --- |

1.11.

—

ясни определения и разбираем език,

| — | гарантиране на правна сигурност и приложимост на практика, по-специално по отношение на приложимото законодателство, пропорционални изисквания за оповестяване при зачитане на определената в закона търговска тайна. |
| --- | --- |

—

гарантиране на правна сигурност и приложимост на практика, по-специално по отношение на приложимото законодателство, пропорционални изисквания за оповестяване при зачитане на определената в закона търговска тайна.

| 1.12. | За целите на управлението на световните вериги на доставки следва да се насърчава разработването на новаторски информационни технологии (напр. „блокови вериги“), които позволяват проследяване на всички данни, за да се сведат до минимум административните тежести и разходи и да се избегнат припокриванията. Те гарантират сигурност и проследимост. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Основни елементи и контекст

| 2.1. | ЕП поиска от ЕИСК да изготви становище относно обявената европейска законодателна инициатива за „Надлежна проверка и корпоративната отчетност“. Във връзка с това ЕИСК ще разгледа предложения относно възможното съдържание и определения на такъв законодателен акт въз основа на работата си относно „надлежната проверка“ и „бизнес и права на човека“, както и въз основа на знанията и опита на своите членове, и по-специално на държавите с амбициозно законодателство в тези области. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК работи активно по въпроси, свързани с надлежната проверка в световните вериги за създаване на стойност (1). В тези вериги продължават да се срещат злоупотреби и нарушения на правата на човека (2), включително на правата на работниците (3) и правата в областта на околната среда, въпреки че в много случаи те биха могли да бъдат предотвратени, ако се извършва надеждна проверка и ако държавите и техните администрации спазват международните си ангажименти, по-специално в областта на трудовите права и правата на човека. Жертвите на такива нарушения често не разполагат с правни средства за защита на своите права. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Бяха разработени редица доброволни рамки, за да се даде възможност на предприятията да прилагат надлежна проверка във връзка със спазването на правата на човека в своята стопанска дейност, които обикновено се прилагат под формата на стратегии за корпоративна социална отговорност. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Сред най-влиятелните инструменти в тази област са Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, Глобалният договор на ООН, стандарт 26000 на ISO относно социалната отговорност и насоките, разработени в рамките на ОИСР (Насоките на ОИСР за МНП). В тях се предлага, наред с другото, договорите с бизнес партньори в световните вериги за създаване на стойност да бъдат сключвани така, че да създават стопански взаимоотношения, които да зачитат правата на човека. Подобни доброволни инструменти показват, че е възможно да се управляват рисковете и да се прилагат стандарти по отношение на нарушенията на правата на човека в световните вериги за създаване на стойност. Въз основа на тях впоследствие могат да бъдат разработени потенциално задължителни мерки. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Доброволните мерки невинаги успяват да предотвратят сериозни нарушения на основните права, нито пък да предложат правна сигурност на дружествата, когато те встъпват в бизнес отношения в чужбина. Това води до разнородни мерки, които не гарантират правна сигурност и предсказуемост. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | За да се справят с това, някои държави — членки на ЕС, приеха законодателство за укрепване на корпоративната отчетност и установяване на по-строги рамки за надлежна проверка във връзка със спазването на правата на човека, от които може да се почерпи ценен опит. Други европейски държави понастоящем обмислят подобно законодателство. Обединеното кралство прие клауза за „Прозрачност във веригите на доставки“ в Закона за борба със съвременното робство. Нидерландия прие Закон за надлежната проверка по отношение на детския труд, за да се бори срещу използването на детски труд от дружества, установени в Нидерландия и предлагащи стоки и услуги на нидерландския пазар. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | На равнището на ЕС има законодателство, свързано с надлежната проверка на спазването на правата на човека. Примери за засилването на надлежната проверка във връзка със спазването на правата на човека са Регламентът на ЕС относно задълженията за надлежна проверка на веригата за доставки на полезни изкопаеми от засегнати от конфликти зони, Директивата относно оповестяването на нефинансова информация и Регламентът относно задълженията на операторите, които пускат на пазара дървен материал. Нарушенията на права на човека в световните вериги за създаване на стойност се разглеждат косвено чрез административното, гражданското или наказателното право. Те повдигат въпроси от международното частно, международното процесуално и международното (корпоративно) наказателно право, които до известна степен бяха хармонизирани в ЕС (чрез регламентите „Брюксел I“ и „Рим II“). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Налице са усилия и на международно равнище. Работна група в Съвета на ООН по правата на човека в Женева води преговори за създаването на правно обвързващ инструмент относно бизнеса и правата на човека (Договор на ООН), който беше предмет на становище на ЕИСК (4), в което Комитетът изрази съгласие с ЕП (5) относно необходимото съдържание на такъв договор, а именно:






  — | основаване на рамката на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

основаване на рамката на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека,

| — | определяне на задължения на транснационалнитe корпорации и на други стопански предприятия за извършване на надлежна проверка, включително по отношение на техните дъщерни дружества, |
| --- | --- |

—

определяне на задължения на транснационалнитe корпорации и на други стопански предприятия за извършване на надлежна проверка, включително по отношение на техните дъщерни дружества,

| — | признаване на извънтериториалните задължения на държавите по отношение на правата на човека и приемането на мерки в тази връзка, |
| --- | --- |

—

признаване на извънтериториалните задължения на държавите по отношение на правата на човека и приемането на мерки в тази връзка,

| — | признаване на корпоративната наказателна отговорност, |
| --- | --- |

—

признаване на корпоративната наказателна отговорност,

| — | механизми за координация и сътрудничество между държавите относно разследването, наказателното преследване и ефективното прилагане на законодателството при случаите от трансграничен характер, и |
| --- | --- |

—

механизми за координация и сътрудничество между държавите относно разследването, наказателното преследване и ефективното прилагане на законодателството при случаите от трансграничен характер, и

| — | създаване на международни съдебни и извънсъдебни механизми за надзор и правоприлагане. |
| --- | --- |

—

създаване на международни съдебни и извънсъдебни механизми за надзор и правоприлагане.

| 2.9. | Аспектите на надлежната проверка във връзка със спазването на правата на човека бяха предмет на редица проучвания от страна на европейските институции и агенции, включително на Агенцията за основните права (FRA) (6) и ЕП. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Наскоро в проучване, възложено от ГД „Правосъдие“ (7), беше направен анализ на изискванията за извършване на надлежна проверка по веригите на доставки. В него се излагат вижданията на заинтересованите страни, илюстрира се регулаторната рамка, прави се оценка на различните варианти на политиката и се показва необходимостта от работа за определяне на всеобхватни, задължителни мерки за надлежна проверка във връзка със спазването на правата на човека. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | По-голямата част от 600-те участници в проучването посочват, че „задължението за надлежна проверка като правен стандарт за грижа може да предостави потенциални ползи за бизнеса, свързани с хармонизацията, правната сигурност, еднаквите условия на конкуренция и по-големите предимства в стопанските им взаимоотношения по цялата верига на доставки чрез неподлежащ на договаряне стандарт“. Тъй като много дружества оперират в множество сектори, участниците изказват предпочитание към създаването на общ междусекторен регламент, обхващащ евентуално всички дружества, основан на Ръководните принципи на ООН, и към стандарт за грижа, към процедурно правило. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | В проучването се посочва и че „понастоящем малко над една трета от респондентите от бизнес средите заявяват, че техните предприятия провеждат надлежна проверка, която да отчита всички въздействия върху правата на човека и околната среда“. Освен това „по-голямата част от тези, бизнес респондентите, които провеждат надлежна проверка, включват само директните доставчици“ (8). При представянето на резултатите от проучването комисарят по въпросите на правосъдието Reynders заяви, че съгласно проучването „доброволните действия за справяне с нарушенията на правата на човека, корпоративния климат и вредите за околната среда, макар и стимулирани чрез оповестяване, не доведоха до необходимите промени в поведението“ (9). |
| --- | --- |

2.12.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Доброволните мерки не могат да предотвратят всички нарушения на правата. Задължителните мерки, придружени от подходящи санкции, могат да послужат за гарантиране на спазването на минимален правен стандарт, включително от онези предприятия, които не възприемат своята морална отговорност със същата сериозност като тези, които прилагат високи стандарти в областта на правата на човека. Задължителните правила следва да бъдат съгласувани със съществуващите системи за надлежна проверка, по-специално ръководните принципи на ООН, за да се улесни прилагането и да се избегнат припокривания. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Неблагоприятните последици и нарушенията на правата на човека, социалните стандарти и стандартите в областта на околната среда могат да бъдат резултат от собствената дейност на дружеството, от дейността на дъщерните или контролираните от него предприятия, както и от стопанските взаимоотношения на дружеството, т.е. неговите вериги на доставки и подизпълнители. В съответствие с това в Ръководните принципи на ООН, Насоките на ОИСР и Тристранната декларация на МОТ се признава, че надлежната проверка следва да обхваща и стопанските взаимоотношения на дружествата, включително веригите на доставки и подизпълнители. Следователно, въз основа на тази рамка, изискванията за надлежна проверка следва в идеалния случай да обхващат всички операции на дружествата независимо от техния размер, включително техните собствени дейности, дейностите на техните дъщерни и контролирани предприятия, както и техните стопански взаимоотношения, включително целите вериги на доставки и подизпълнителите, франчайзинговите споразумения и управлението на договорите. Изискванията следва да обхващат дейностите, действителните и потенциалните въздействия и нарушения както в рамките на ЕС, така и извън него. Определянето на обхвата на надлежната проверка по места обаче е трудно: така например един от избраните критерии във френския Закон No 2017-399 от 27 март 2017 г. е наличието на установени стопански взаимоотношения със субект от веригата на доставки, което предполага известна степен на контрол. С решение на Френския конституционен съд се дава определение на „установени стопански взаимоотношения“ — регулярни, стабилни и непрекъснати взаимоотношения, които обикновено са установени с директните доставчици и подизпълнителите. Много по-амбициозна цел би била, разбира се, да се обхванат всички субекти по веригата без изключение, но трябва да се вземе предвид сложността на големия брой доставчици (до 100 000 за едно многонационално дружество) и същевременно да се стимулират дружествата да прилагат ефективно изискванията за надлежна проверка по цялата верига за създаване на стойност и доставки. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | За целите на управлението на световните вериги на доставки следва да се насърчава разработването на новаторски информационни технологии (напр. „блокови вериги“), които позволяват проследяване на всички данни, за да се сведат до минимум административните тежести и разходи и да се избегнат припокриванията между отделните вътрешни структури. Те гарантират сигурност и проследимост. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК отново заявява (10), че „Когато държавите — членки на ЕС, започнат индивидуално да прилагат по-строга рамка за задължителна надлежна проверка, това ще доведе до несъответствие между тези стандарти в рамките на ЕС. Дружествата, които се намират в държави — членки на ЕС, с по-строги изисквания за надлежна проверка, не бива да бъдат изпреварени в конкуренцията от дружества, които не са в такива държави. ЕИСК отбелязва, че дружествата следва да разполагат с равнопоставени условия на конкуренция и правна сигурност с ясни отговорности“. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Неравномерното и разпокъсано въвеждане на доброволни схеми създава нелоялна конкуренция на европейско равнище, тъй като не съществува единен режим, а множество национални закони, които се различават един от друг, въпреки че преследват една и съща обща цел. Извън рамките на ЕС законодателството в областта на надлежната проверка е слабо развито, което е повод за съжаление по отношение на някои ключови търговски партньори като САЩ и Китай. Когато бъде въведена задължителна законодателна инициатива на ЕС и при положение че тя обхваща и дружества от трети държави, които предоставят стоки и услуги в Съюза, тези дружества ще трябва да спазват стандартите, за да оперират на нашия вътрешен пазар. Договорът на ООН придобива голяма важност за целите на лоялната конкуренция, за да се гарантират равни условия извън юрисдикцията на ЕС. Настоящата рамка на ЕС предлага възможности за различни практики и стандарти, които не гарантират равни условия по отношение на правата на човека, екологичните и социалните стандарти. Законодателната инициатива на ЕС следва да бъде амбициозна и прагматична и да бъде изготвена така, че да приложи договорения в рамките на ООН (11) международен стандарт, за да осигури еднакви условия на конкуренция в международен план. Предвид ролята на ЕС в областта на защитата на правата на човека, прецеденти за добре извършвана надлежна проверка на правата на човека от страна на множество европейски, по-конкретно големи дружества могат да ги изведат на челни позиции във връзка със защитата на правата на човека в световните вериги за създаване на стойност. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | За да могат европейските дружества да изпълняват тази роля, в правно обвързващия законодателен акт на ЕС трябва да се гарантират следните стандарти за качество:






  — | ясни определения и разбираем език, |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

ясни определения и разбираем език,

| — | гарантиране на правна сигурност и приложимост на практика. |
| --- | --- |

—

гарантиране на правна сигурност и приложимост на практика.

| 3.7. | Благодарение на влиянието на европейския вътрешен пазар върху световната търговия, една европейска законодателна инициатива би гарантирала в по-голяма степен еднакви условия на конкуренция, като наложи изискването за надлежна проверка във връзка със спазването на правата на човека не само на европейските предприятия, но и на дружествата от трети държави, които предлагат стоки и услуги на вътрешния пазар. Изискването за еднакви условия на конкуренция между дружествата от ЕС, установени в Съюза и дружествата от трети държави, които продават стоки и услуги и инвестират на вътрешния пазар, трябва да бъде в основата на всяка нова законодателна инициатива на ЕС, тъй като в противен случай европейските дружества ще бъдат поставени в неизгодни условия на конкуренция. Ако анализираме конкретните примери в горепосочените регламенти относно дървения материал и полезните изкопаеми от засегнати от конфликти зони, ще видим, че е възможно вътрешният пазар да се използва и по отношение на международните доставчици. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Надлежната проверка във връзка със спазването на правата на човека придоби значение за вътрешния пазар. При положение че отделните държави членки прилагат различни законови санкции спрямо действията на предприятията, една разпокъсана, отчасти секторна законодателна инициатива на равнището на ЕС не е достатъчна. Надлежната проверка може да има различни правни последици в зависимост от конкретния национален и правен контекст. В контекста на настоящото становище надлежната проверка означава списък от задълженията, които едно дружество трябва да спазва, за да предотврати, смекчи и отговаря за нарушения на правата на човека (включително съгласно основните конвенции на МОТ) и за въздействието върху околната среда в резултат на своята дейност и дейностите в своите вериги на доставки. Освен това трябва да се гарантират еднакви условия на конкуренция за всички участващи дружества. На международно равнище, по-специално по отношение на обвързващия договор на ООН за бизнеса и правата на човека, ЕИСК изразява съжаление, че липсва напредък в законодателството относно надлежната проверка и счита, че включването в обхвата на бъдещата законодателна инициатива на ЕС на дружества от трети страни, които инвестират и продават в ЕС, е добра отправна точка за повишаване на стандартите. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК заявява, че е настъпил моментът ЕК да предприеме действие и да предложи на държавите членки и на ЕП законодателна инициатива за задължителна надлежна проверка, в която да се признава отговорността въз основа на настоящите стандарти и да се предлага ясна правна рамка за европейските предприятия. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | В рамките на тази законодателна инициатива разбирането за „заинтересовани страни“ в едно дружество (12) трябва да е цялостно, на също и правно издържано и недвусмислено. Акционерите са основната част от групата на заинтересованите страни, които често търпят финансови загуби, когато името на дружеството се свързва с нарушения на правата на човека и произтичащите от това вреди за имиджа. Но не само акционерите, а и работниците, техните представители на равнището на предприятията и на секторно равнище и засегнатите от дейността на дружеството хора, които живеят наблизо или са изложени на въздействията от тази дейност и които често са обединени в организации на гражданското общество, са заинтересовани от отговорното управление на бизнеса чрез надлежна проверка във връзка със спазването на правата на човека. В законодателната инициатива за надлежната проверка следва да бъдат взети предвид интересите на всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Оттук следва, че жертвите, чиито права са нарушени, и техните представители, като например синдикални организации и защитници на правата на човека, трябва да имат достъп до ефективна защита срещу негативите за претърпените от тях отрицателни въздействия. Ефективната защита означава право на пълно обезщетение за понесените вреди. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Следва да се отбележи и че преговорите за договора на ООН доведоха до потенциални разпоредби относно наказателната отговорност за най-тежките деяния, като военни престъпления или неправомерни екзекуции. Следователно европейската законодателна инициатива за надлежната проверка трябва да може да инкорпорира тези въпроси от областта на наказателното право в своята рамка. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Поради това задължителната надлежна проверка във връзка със спазването на правата на човека следва да включва:






  — | съгласувана рамка за надлежна проверка въз основа на действащите инструменти, която да се прилага за дружествата, опериращи на вътрешния пазар, |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

съгласувана рамка за надлежна проверка въз основа на действащите инструменти, която да се прилага за дружествата, опериращи на вътрешния пазар,

| — | отговорност, която води до използването на ефективни правни средства за защита на засегнатите от неправомерно поведение лица, и |
| --- | --- |

—

отговорност, която води до използването на ефективни правни средства за защита на засегнатите от неправомерно поведение лица, и

| — | конкретна рамка за отговорността, която да включва — по целесъобразност и в зависимост от правната система и нарушението — наказателна отговорност. |
| --- | --- |

—

конкретна рамка за отговорността, която да включва — по целесъобразност и в зависимост от правната система и нарушението — наказателна отговорност.

| 3.14. | Взаимовръзката между рамката за надлежна проверка и гражданската (и потенциалната наказателна) отговорност е очевидна. Строги процедури и информация във връзка с надлежната проверка позволяват на дружествата да докажат, че не носят отговорност за конкретно нарушение на правата на човека. Дружествата, които провеждат надлежна проверка, трябва да се възползват от своите усилия. Това не бива да се тълкува като общо освобождаване от отговорност. Ръководните принципи на ООН разглеждат този въпрос в коментар към Принцип 17, според който: „Провеждането на подходяща надлежна проверка на правата на човека следва да помогне на предприятията да се справят с риска от завеждане на съдебни искове срещу тях, като покажат, че са предприели всички разумни мерки, за да избегнат участие в предполагаемо нарушение на правата на човека. При все това, предприятията, които провеждат такава надлежна проверка, не следва да приемат, че само по себе си това автоматично и изцяло ги освобождава от отговорност при нарушаване на правата на човека или допринасяне за такива нарушения“. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Законодателната инициатива трябва да обхваща надлежната проверка, но също така гарантира, че се вземат предвид по подходящ и последователен начин и въпроси, свързани с отговорността, в нейния обхват, основан на ръководните принципи на ООН, като по-конкретно се обхващат субектите, с които дружеството има установени преки стопански взаимоотношения във връзка със своите операции, продукти или услуги. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Това би могъл да бъде и идеалният подход за включване на съизмерима отговорност, без да се обявяват произволно прагове за МСП. Действащите рамки за надлежна проверка, като ръководните принципи на ООН и насоките на ОИСР за МНП, важат за всички предприятия поради основателна причина: човешките права са универсални и неделими; размерът, приходите и спецификите на сектора, в който е активно едно дружество, могат значително да се различават по отношение на засягането на човешките права по веригите за създаване на стойност; определянето на граници за отговорността въз основа на конкретния размер на дружеството, дъщерните предприятия и доставчиците може да създаде проблеми, тъй като световните вериги за създаване на стойност биха се приспособили към праговете за съответствие. Факт е, че тези дружества, вече дълбоко пострадали от кризата с COVID-19, разполагат с по-малко подходящи ресурси, за да изпълнят изискваната задача. Една разумна надлежна проверка ще гарантира зачитането на правата на човека и обезщетенията за пряко засегнатите лица, но ще избягва налагането на несъразмерна логистична, финансова и човешка тежест върху МСП във времена на най-сериозна икономическа криза. Изясняването на начина, по който изискванията за надлежна проверка взаимодействат с потенциалната отговорност, би могло да бъде практически подход за отчитане на особеностите на МСП в Европа. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Законодателната инициатива следва да обхваща всички предприятия от всички сектори, както се посочва в ръководните принципи на ООН, установени или упражняващи дейност в ЕС, за да се избегнат нелоялната конкуренция и неравнопоставените условия за конкуренция, както и публичния сектор. Тя следва да изисква от дружествата да съблюдават високи стандарти за отговорно бизнес поведение, като същевременно предлага подходящи мерки в съответствие с риска от нарушения на правата на човека. Дружествата трябва да въведат ефективни механизми за надлежна проверка за установяване, предотвратяване и смекчаване на последиците от нарушенията на правата на човека и отрицателните социални и екологични въздействия, които да обхващат всички техни дейности и стопански отношения, включително веригите на доставки и подизпълнителите, с които дружествата поддържат очевидни стопански взаимоотношения в рамките на ясно определени световни вериги за създаване на стойност. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Материалното приложно поле на законодателната инициатива следва да гарантира широк обхват на определението за правата на човека и правата в областта на околната среда, включително на правата на работниците и профсъюзите, и включването на нови постижения в областта на правата на човека (напр. принципа на недискриминация). Тя следва да се основава на инструменти като Международната харта на правата на човека и конвенциите на МОТ, както и на Европейската конвенция за правата на човека и Европейската социална харта. Трябва да се има предвид и тристранната декларация на МОТ относно принципите, отнасящи се за многонационалните предприятия и социалната политика, в която е включен и изчерпателен списък на правата, който се отнася до многонационалните предприятия и труда, и изрично са посочени конвенциите и препоръките за здравословни и безопасни условия на труд. Що се отнася до правата в областта на околната среда, трябва да бъде взето предвид Парижкото споразумение с уговорката, че този международен договор е подписан от правителства, а не от дружества, което означава, че правителствата трябва да спазват своите ангажименти, а дружествата — да допринасят за тяхното изпълнение. Законодателната инициатива би трябвало също така да се основава на Договорите на ЕС и Хартата на основните права на ЕС, както и на националните инструменти в областта на правата на човека. Във всеки случай равнището на защита на правата на човека по никакъв начин не трябва да бъде по-ниско от предвиденото в действащото законодателство на международно, европейско или национално равнище. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Задълженията за провеждане на надлежна проверка следва да обхващат действителните и потенциалните въздействия. Те следва да обхващат и социалните, и екологичните въздействия, включително въз основа на ЦУР, както и борбата с корупцията, корпоративното управление и справедливото данъчно облагане. Въздействието върху околната среда следва да се счита за изключително важно за устойчивото бизнес поведение. Съгласно определенията, дадени в Ръководните принципи на ООН, Насоките на ОИСР и Тристранната декларация на МОТ, дружествата следва да извършват надлежна проверка, за да „установяват, предотвратяват и смекчават действителните или потенциалните неблагоприятни последици от своята дейност и да дават отчет за начина, по който се справят с тях. Въз основа на тези инструменти задължителната надлежна проверка — при зачитане на легитимните интереси на търговската тайна — следва да включва оценка и установяване на действителните и потенциалните неблагоприятни последици от дейността на дружеството, предприемане на действия въз основа на направените констатации с цел прекратяване и предотвратяване на отрицателните последици, проследяване на изпълнението и резултатите и оповестяване на мерките, предприети за справяне с последиците“. При изготвянето ѝ законодателната инициатива следва да бъде съгласувана със съществуващите системи за надлежна проверка като ръководните принципи на ООН, за да се улесни прилагането и да се избегнат припокривания. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Законодателната инициатива трябва ясно да посочва конкретните действия, които дружествата трябва да предприемат по време на целия процес на надлежна проверка с цел оценка на риска за правата на човека в съответствие с останалото обвързващо законодателство на ЕС, като например Директивата относно оповестяването на нефинансова информация (13), която в бъдеще може да се наложи да бъде преразгледана. Тя следва да съдържа следните мерки:






  — | ясно дефиниран анализ на риска (идентифициране и оценка на (потенциалните) неблагоприятни последици от корпоративните дейности по отношение на правата на човека и околната среда), включително механизъм за ранно предупреждение, |
| --- | --- | --- |

3.20.

—

ясно дефиниран анализ на риска (идентифициране и оценка на (потенциалните) неблагоприятни последици от корпоративните дейности по отношение на правата на човека и околната среда), включително механизъм за ранно предупреждение,

| — | последващи мерки (определяне на вътрешната корпоративна отговорност, прекратяване и предотвратяване на неблагоприятните последици), |
| --- | --- |

—

последващи мерки (определяне на вътрешната корпоративна отговорност, прекратяване и предотвратяване на неблагоприятните последици),

| — | проследяване на ефективността на мерките, предприети въз основа на насоките на ОИСР за многонационалните предприятия (МНП) и ръководните принципи на ООН, |
| --- | --- |

—

проследяване на ефективността на мерките, предприети въз основа на насоките на ОИСР за многонационалните предприятия (МНП) и ръководните принципи на ООН,

| — | информация (оповестяване на мерките, предприети във връзка с (потенциални) неблагоприятни последици от корпоративните дейности) при зачитане на определената в закона търговска тайна, |
| --- | --- |

—

информация (оповестяване на мерките, предприети във връзка с (потенциални) неблагоприятни последици от корпоративните дейности) при зачитане на определената в закона търговска тайна,

| — | участие на синдикалните организации, представени в дружеството, в съответствие с уредбата, приложима за социалния диалог. |
| --- | --- |

—

участие на синдикалните организации, представени в дружеството, в съответствие с уредбата, приложима за социалния диалог.

| 3.21. | Държавите членки следва да гарантират, че един или няколко национални публични органа (напр. инспекции по труда или здравословните и безопасни условия на труд), които да следят дали дружествата спазват задълженията си. Органът следва да разполага с необходимите ресурси и експертен опит, за да извършва инспекции, също и служебни, и да извършва проверки въз основа на оценки на риска, информация, получена от лица, сигнализиращи за нередности, и жалби. Той следва да работи в тясно сътрудничество със социалните партньори и да гарантира активното им участие. Роля в този процес следва да имат и подходящо оборудвани звена за контакт на ОИСР. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | В международните инструменти се признава необходимата роля, която следва да имат целенасочените консултации с представители на гражданското общество, както и с профсъюзи, работници и техни законни представители на съответните равнища на социален диалог (на равнище предприятие, на секторно, национално, европейско и международно равнище) при определянето и прилагането на инициативите на дружествата за надлежна проверка. Следователно законодателната инициатива следва да гарантира това участие в съответните разпоредби относно надлежната проверка. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | В действащите системи, на които може да се основава една задължителна законодателна инициатива, въвеждането и провеждането на надлежна проверка сами по себе си не изключват носенето на отговорност, тъй като щетите настъпват в резултат на нарушения на правата на човека, а не в резултат на пропуски при надлежна проверка. Когато превенцията е неуспешна, жертвите на нарушения на правата на човека все пак се нуждаят най-малко от ефективни средства за правна защита, които да гарантират пълно компенсиране на понесените щети. Системата за надлежна проверка ще онагледи усилията, положени за предотвратяване на щетите. |
| --- | --- |

3.23.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Предприятията, осъществяващи трансгранична дейност в рамките на ЕС и извън него, трябва да бъдат управлявани по начин, който е устойчив: икономически, социално, екологично, с перспективи за местоположение, производство на стоки и услуги в Европа. Законодателната инициатива също така следва да изисква от дружествата да включват принципите и съображенията на отговорното и устойчиво бизнес поведение в стопанските си взаимоотношения в световните вериги за създаване на стойност. Законодателната инициатива би трябвало да се ориентира към създаване на рамка, която да включва ефективен и обвързващ диалог с основните заинтересовани страни на дадено дружество, за предпочитане на равнището на техните надзорни и консултативни съвети. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Предвид предизвикателствата и пречките, с които жертвите често се сблъскват при достъпа до правосъдие в трети държави, в които европейските дружества извършват дейност, би трябвало да се осигури възможност за достъп до правосъдие в държавата членка, в която е установено дружеството (или в която извършва стопанска дейност). Следователно следва да е възможно да се подават искове срещу дружества, установени или опериращи в дадена държава членка, или по друг начин имат връзка с държава членка в юрисдикцията на тази държава членка. Тази възможност вече е предвидена от френския закон за корпоративното задължение за упражняване на надзор от 27 март 2017 г., но висящите дела показват, че юрисдикцията на националните съдилища не покрива жалби, свързани с дъщерни предприятия в чужбина. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Компетентността на европейските съдилища обикновено е запазена за европейски ответници. Това означава, че дружество със седалище в Европа може да бъде съдено от европейски съд, но срещу неговите дъщерни предприятия с седалище в държавата, където е настъпила вредата, обикновено не може да бъде предявен иск. Доставчиците и посредниците във веригата на доставки са дори още по-отдалечени от въпросното европейско дружество. Трябва да се гарантира, че жертвите на нарушения на правата на човека от страна на бизнеса и техните представители, включително синдикални организации и защитници на правата на човека, имат достъп до справедлив процес, безпристрастни съдилища и други органи по силата на правата на човека Когато не е ясно дали потенциално отговорно е дружеството майка, някое от неговите дъщерни предприятия или някой от неговите доставчици, компетентност следва да има една единствена юрисдикция, която да гарантира справедлив процес. Поради това Регламент „Брюксел I“ следва да бъде изменен, за да се даде възможност за производство в Европа, когато става въпрос за нарушения на правата на човека. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Друг въпрос, който беше обсъден на равнището на ООН, е въпросът за приложимото право. Съгласно член 7 от Регламент Рим II в случай на екологични щети е налице избор на приложимо право. Дали това ще бъде така и в случай на нарушения на правата на човека, за да се гарантира еднакво равнище на зашита при нанесени щети на околната среда и нарушения на правата на човека? Този въпрос понастоящем се обсъжда в правните среди и ЕИСК принципно ще подкрепи такова привеждане в съответствие, без да се засягат правните последици. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Трябва да се въведе специална уредба относно отговорността, която да включва — по целесъобразност и в зависимост от правната система и нарушението — и наказателната отговорност, в случаите, когато са налице нарушения на правата на човека, социалните стандарти и стандартите в областта на околната среда или неблагоприятни последици вследствие на дейността на дружествата, включително техните вериги на доставки и подизпълнители. В проекта на договор на ООН е включена наказателната отговорност за най-жестоките международни престъпления. В становището си по този въпрос ЕИСК отбеляза, че наказателната отговорност следва да обхваща и случаите на груба небрежност (14). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК изрази позицията си и по въпроса за тежестта на доказване и съответните стандарти в тази сфера. В становището си ЕИСК предлага (15)
  „(...)Това ще означава най-малкото, че от ищците по нарушения на правата на човека ще се изисква само да докажат съществуването на ясна връзка между извършителя на нарушението (като напр. доставчик или дъщерно предприятие) и дружеството (дружеството правоприемник или дружеството майка), което на свой ред ще трябва достоверно да обясни, че нарушенията са били извън неговия контрол“. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Дружествата не би трябвало да бъдат изложени на злоупотреби с производството или на неограничена отговорност, тъй като могат да се позовават на своите процедури за надлежна проверка, за да илюстрират участието и действията си за смекчаване и предотвратяване на вредни въздействия. Когато дадено дружество не е причинило или не е допринесло за причиняването на вреда или е нямало как да знае за нея, въпреки че е провело задълбочена надлежна проверка, няма как да носи отговорност. Надлежната проверка следва да отговаря на често посочвания проблем за „корпоративната завеса“ (защита на собствениците на корпорацията от лична отговорност за дългове или небрежност), при който жертвите често не разполагат с ресурсите или възможността да докажат конкретна отговорности в рамките на световните вериги за създаване на стойност. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Мерките за улесняване на достъпа на жертвите до правосъдие следва да включват подходящи схеми за подпомагане. Обезпечителното производство следва да позволява спиране на операциите, с които се нарушават стандартите в областта на правата на човека, социалните стандарти и стандартите в областта на околната среда. ЕИСК вече отбеляза значението на свидетелите и ролята на лицата, сигнализиращи за нередности, както и необходимостта от оказване на подкрепа на НПО, работещи в тази област, доколкото те имат легитимен интерес, основан на установени правни принципи при предприемането на действия и събирането на доказателства. Във Франция няколко официални сигнала по инициатива на НПО срещу дружества въз основа на процедурата за надлежна проверка в страната показаха трудностите в областта на правоприлагането (напр. определяне на приложимото право). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Изграждането на рамка за задължителна надлежна проверка следва да бъде направено въз основа на договорен стандарт, който да се прилагат чрез пропорционални, ефективни и възпиращи санкции, а отговорността ще трябва да се основава на нарушаването на ясно определен набор от права на човека. Както при всеки режим на отговорност, и тук трябва да се установи очевидна причинно-следствена връзка между вината или липсата на превантивни действия и нанесената вреда. Следователно при несвързани и далечни причинно-следствени връзки такава връзка с риска не може да се установи. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Санкциите следва да предвиждат изключване от участие в обществени поръчки и публично финансиране, както и финансови санкции в зависимост от оборота и усилията на дружеството за справяне с неблагоприятните въздействия от неговите стопански дейности. Това следва да стимулира дружествата да спазват задълженията си и да предотвратяват отрицателните въздействия от своите дейности. По този начин следва да се допринесе допълнително за сближаването на подхода към правата на човека, включително правата на работниците и профсъюзите. Държавите членки следва да въведат положителни стимули за насърчаване на амбициозно поведение от страна на дружествата към установяването на устойчиви икономически дейности, включително по техните вериги на доставки и подизпълнители. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Законодателната инициатива следва да включва клауза за запазване на равнището на защита, клауза за най-благоприятно третиране и клауза за преразглеждане въз основа на експертен принос, като за пример може да послужи законодателството за защита на личните данни. Изискванията на една нова законодателна инициатива на ЕС следва да се прилагат и за действащите в момента доброволни инструменти за надлежна проверка, които при необходимост следва да бъдат адаптирани. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | ЕК следва активно да насърчава своята политика за надлежна проверка на международно равнище, т.е. по време на подготовката на договора на ООН, и във всички съответни международни организации, за да стимулира други юрисдикции да последват този пример. |
| --- | --- |

4.12.

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ C 303, 19.8.2016 г., стр. 17; ОВ C 97, 24.3.2020 г., стр. 9 и становището на ЕИСК относно „Устойчиви вериги на доставки и достоен труд в международната търговия“ (Вж. стр. 197 от настоящия брой на Официален вестник).

1

(2)  Както е посочено в Международната харта за правата на човека и 9-те основни международни инструмента за правата на човека; по отношение на Европа и ЕС — в Европейската конвенция за правата на човека, Европейската социална харта и Хартата на основните права на ЕС.

2

(3)  Както е посочено в основните стандарти в областта на труда, и по-специално в Тристранната декларация на МОТ относно принципите за многонационалните предприятия и социалната политика.

3

(4)  ОВ C 97, 24.3.2020 г., стр. 9.

4

(5)  Резолюция на ЕП 2018/2763(RSP).

5

(6)  Проучване на FRA, Подобряване на достъпа до правни средства за защита в областта на бизнеса и правата на човека на равнището на ЕС, (Виена, 2017 г.).

6

(7)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/8ba0a8fd-4c83-11ea-b8b7-01aa75ed71a1/language-en

7

(8)  Проучване относно изискванията за извършване на надлежна проверка по веригата на доставки, януари 2020 г., стр. 16.

8

(9)  Реч на комисар Reynders по време на уебинар за отговорното бизнес поведение, посветен на надлежната проверка, 30 април 2020 г.

9

(10)  Вж. белевжа под линия 4.

10

(11)  Договор на ООН „Бизнес и права на човека“.

11

(12)  https://s3.amazonaws.com/brt.org/BRT-StatementonthePurposeofaCorporationOctober2020.pdf

12

(13)  ОВ L 330, 15.11.2014, стр. 1

13

(14)  Вж. бележка под линия 4.

14

(15)  Вж. бележка под линия 4.

15

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/145 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/145

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Преразглеждане на Териториалната програма на ЕС, Лайпцигската харта и Програмата на ЕС за градовете“

(проучвателно становище по искане на германското председателство)

(2020/C 429/20)

| Съдокладчик: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Roman HAKEN |

Съдокладчик:

Petr ZAHRADNÍK

Съдокладчик:

Roman HAKEN

| Сезиране | 18.2.2020 г. — писмо от Peter ALTMAIER, федерален министър на икономиката и енергетиката на Германия |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 20.7.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 216/0/4 |

Сезиране

18.2.2020 г. — писмо от Peter ALTMAIER, федерален министър на икономиката и енергетиката на Германия

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

20.7.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

216/0/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК препоръчва новите обстоятелства и параметри, които се появиха след влизането в сила на настоящата Лайпцигска харта (вж. параграф 2.2), да бъдат изцяло включени в съдържанието на новата харта, така че тя да бъде функционално съвместима с бъдещата многогодишна финансова рамка на ЕС и нейните връзки с процеса на европейския семестър. Тя би трябвало да отчита също въздействията и последиците от пандемията от COVID-19 за икономическото, социалното, екологичното и териториалното развитие на държавите членки и на ЕС като цяло. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ЕИСК обръща внимание и на очакваното нарастване на неблагоприятните въздействия и на рисковете (икономически, здравни, екологични, информационни и др.) и предлага в новата Лайпцигска Харта за устойчиви и жизнеспособни европейски градове да се подчертае изрично необходимостта от системно отчитане на издръжливостта. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ЕИСК приветства текста относно Териториалната програма на ЕС за 2030 г. и подкрепя нейните основни стълбове, които се основават на справедливостта, грижата за околната среда и необходимостта от включване на териториалното измерение във всички съответни области на публичната администрация. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Едновременно с това ЕИСК приветства възможността, която му предоставя Териториалната програма за 2030 г., да участва в процеса на нейното изпълнение. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ЕИСК съзнава значителната свобода на действие за използване на интегриран подход в рамките на териториалното и градското развитие, както и предимствата, които предоставя подобен подход под формата на синергия на неговите въздействия, на икономии на разходите и на функционална взаимосвързаност на съдържанието на подпомаганите проекти. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ЕИСК посочва, че има възможност и за интегриран подход по отношение на възможността да се комбинират публични и частни финансови ресурси за увеличаване на капацитета и споделяне на риска в полза на териториалното и градското развитие при наличието на демократичен контрол, прозрачно управление и отчетност. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ЕИСК одобрява безрезервно баланса между различните видове територии при използването на инструментите за териториалното и градското развитие. Той препоръчва да се използват най-подходящите инструменти за подпомагане на съответните видове територии, като същевременно се спазва принципът на субсидиарност, което ще доведе до премахване на признаците на недостиг, изоставане и изолация в рисковите региони. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ЕИСК подчертава значението на новите модели и аспекти на развитието на градските агломерации и метрополните области като ключови фактори за подобряване на конкурентоспособността на ЕС в световен мащаб чрез тяхната отвореност, както и необходимостта да се противодейства на някои странични ефекти от глобализацията. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ЕИСК обаче е наясно и със значението на защитата и подкрепата за периферните и отдалечените, предимно селските, територии, за да се помогне за тяхното включване в модерното и устойчиво регионално развитие. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Предвид ендогенните и екзогенните фактори, не е възможно устойчивостта и издръжливостта на градовете и регионите да се разглеждат поотделно. Освен това ЕИСК препоръчва да се гарантира максимална координация на Програмата за градовете с политиката на териториално сближаване. Това може да се постигне с помощта на функционални партньорства между градските и селските райони и чрез интегрирани проекти, насочени към укрепване на устойчивостта и издръжливостта на местните икономически, социални и екологични системи на градовете и техните функционални територии и на техните отдалечени селски райони. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ЕИСК призовава Европейската комисия да подкрепи обмена на опит и методическите препоръки, за да се отчитат рисковете и издръжливостта в рамките на подготовката и оценяването на плановете за развитие на градско и регионално равнище, както и споделянето на поуките, извлечени в тази област. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ЕИСК отбелязва от една страна, че благодарение на концентрацията на ресурси и диверсификацията на икономическите дейности метрополните области и градските агломерации са в добра позиция да станат полюси на растеж на националната икономика като цяло и да играят ролята на нейни точки за контакт в контекста на икономическата отвореност и глобализацията. От друга страна, той напълно осъзнава необходимостта от по-балансирано развитие на цялата национална икономика, включително на селските и периферните райони. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ЕИСК настоява а се предвиди по-балансирано представителство съгласно принципа на партньорство в областта на градското и регионалното развитие. Добър пример за справедливо представителство предлага програмата LEADER, където максимум 50 % от членовете на партньорството могат да бъдат от публичната администрация. ЕИСК препоръчва много по-голямо участие на целевите групи (жителите на градовете и селските райони). |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ЕИСК отбелязва, че на практика интегрираният териториален подход се прилага основно в селските райони (LEADER/ВОМР) и при функционалните градски и метрополни агломерации. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Въпреки че едно (междусекторно) партньорство се гарантира в състава на управителните и консултативните органи, на практика частноправните субекти (били те местни предприятия, НПО или МГД и свързани сдружения) заемат определено по-надеждна позиция в ИТИ. За в бъдеще е необходимо да се запълни тази празнота, която не дава възможност впоследствие да се получи по-балансирана представа на общността за нейните нужди, свързани с развитието. |
| --- | --- |

1.15

2.   Основна информация

| 2.1 | Лайпцигската харта е междуправителствен документ на държавите — членки на ЕС, с който се цели спазване на общите принципи и стратегии в областта на политиката за устойчиво развитие на градовете. В този смисъл тя се основава на три стълба:






  — | включване на концепцията за устойчиво развитие на градовете в националните, регионалните и местните политики за развитие, |
| --- | --- | --- |

2.1

—

включване на концепцията за устойчиво развитие на градовете в националните, регионалните и местните политики за развитие,

| — | използване на интегрирани инструменти за градско развитие (напр. CLLD-U) и съответната публична администрация, както и управление, което приема принципа на многостепенното управление, |
| --- | --- |

—

използване на интегрирани инструменти за градско развитие (напр. CLLD-U) и съответната публична администрация, както и управление, което приема принципа на многостепенното управление,

| — | гарантиране на баланс с другите видове териториални структури, като едновременно с това се зачита полицентричната градска структура. |
| --- | --- |

—

гарантиране на баланс с другите видове териториални структури, като едновременно с това се зачита полицентричната градска структура.

| 2.2 | ЕИСК одобрява обхвата и съдържанието на Лайпцигската харта, но счита, че е необходимо нейното съдържание да се адаптира към новите обстоятелства, които възникнаха след приемането ѝ през май 2007 г. Най-важните промени включват:






  — | огромен технологичен напредък и разширяване на потенциала за иновации под формата на цифровизация, интелигентна мобилност и други интелигентни решения, които предоставят множество възможности за развитие (например оптимизиране на използването на ресурсите и др.), но представляват и стратегически рискове (въздействия върху заетостта, уязвимост на компютърните системи и др.), |
| --- | --- | --- |

2.2

—

огромен технологичен напредък и разширяване на потенциала за иновации под формата на цифровизация, интелигентна мобилност и други интелигентни решения, които предоставят множество възможности за развитие (например оптимизиране на използването на ресурсите и др.), но представляват и стратегически рискове (въздействия върху заетостта, уязвимост на компютърните системи и др.),

| — | въздействието на икономиката и на цифровото общество от гледна точка на новата организация на икономически дейности под формата на кръгова икономика и икономика на споделянето, чиито катализатори за развитие и въздействия са съсредоточени по-специално в градските агломерации, |
| --- | --- |

—

въздействието на икономиката и на цифровото общество от гледна точка на новата организация на икономически дейности под формата на кръгова икономика и икономика на споделянето, чиито катализатори за развитие и въздействия са съсредоточени по-специално в градските агломерации,

| — | трансформацията на социалната структура поради миграцията, демографските влияния и промените в начина на живот, |
| --- | --- |

—

трансформацията на социалната структура поради миграцията, демографските влияния и промените в начина на живот,

| — | възможностите и предизвикателствата, произтичащи от мерките, включени в Европейския зелен пакт, |
| --- | --- |

—

възможностите и предизвикателствата, произтичащи от мерките, включени в Европейския зелен пакт,

| — | нови модели и начини на финансиране на развитието на градовете, основани на споделянето на ресурсите — както частни, така и публични — и на интересите, |
| --- | --- |

—

нови модели и начини на финансиране на развитието на градовете, основани на споделянето на ресурсите — както частни, така и публични — и на интересите,

| — | нови аспекти, свързани с отварянето на градските агломерации и метрополисите към външния свят, като се има предвид тяхната роля в рамките на световната конкуренция и на необходимостта да бъдат издръжливи срещу съпътстващите въздействия на глобализацията, |
| --- | --- |

—

нови аспекти, свързани с отварянето на градските агломерации и метрополисите към външния свят, като се има предвид тяхната роля в рамките на световната конкуренция и на необходимостта да бъдат издръжливи срещу съпътстващите въздействия на глобализацията,

| — | постоянната нужда от увеличаване на участието на населението в планирането и изпълнението на проекти за развитие на градовете и отдалечените от тях селски райони. |
| --- | --- |

—

постоянната нужда от увеличаване на участието на населението в планирането и изпълнението на проекти за развитие на градовете и отдалечените от тях селски райони.

| 2.3 | Териториалната програма за 2030 г. представлява междуправителствен документ на държавите — членки на ЕС, изготвен въз основа на сътрудничество с партньори от други държави, институции и организации на Съюза и европейски групи, представляващи различни интереси. С нея се цели да се направи така, че необходимостта от устойчиво бъдеще да се свързва не само с укрепването на териториалното сближаване, което представлява цел, посочена в член 3 от Договора за Европейския съюз, но и с всички територии и с техните жители. |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | За да се постигне това, в Териториалната програма за 2030 г. се призовава за укрепване на териториалното измерение на всички политики, на всички равнища на управление. В този смисъл тя се основава на три стълба В този смисъл тя се основава на три стълба:






  — | нейната първа ключова цел е справедлива Европа, която да предлага перспективи за бъдещето на всички видове територии и на техните жители. Тази цел подчертава приноса на териториалното измерение и териториалното планиране за интегрирането и взаимосвързаността на политическите приоритети като икономическото, социалното и териториалното сближаване, Европейския стълб на социалните права, Европа, която е по-близо до своите граждани, по-приобщаващо, по-устойчиво и по-интегрирано с местата и териториите развитие, справедлива трансформация и териториалната интеграция в Европа, |
| --- | --- | --- |

2.3.1

—

нейната първа ключова цел е справедлива Европа, която да предлага перспективи за бъдещето на всички видове територии и на техните жители. Тази цел подчертава приноса на териториалното измерение и териториалното планиране за интегрирането и взаимосвързаността на политическите приоритети като икономическото, социалното и териториалното сближаване, Европейския стълб на социалните права, Европа, която е по-близо до своите граждани, по-приобщаващо, по-устойчиво и по-интегрирано с местата и териториите развитие, справедлива трансформация и териториалната интеграция в Европа,

| — | втората ѝ ключова цел е „Зелена Европа“, която да опазва общата околна среда и да формира трансформацията на обществото. Тук целта е да се изтъкне приносът на териториалното измерение и териториалното планиране за реализирането на политическите приоритети като целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР), Европейския зелен пакт, Парижкото споразумение и прехода на Европа към кръгова икономика, |
| --- | --- |

—

втората ѝ ключова цел е „Зелена Европа“, която да опазва общата околна среда и да формира трансформацията на обществото. Тук целта е да се изтъкне приносът на териториалното измерение и териториалното планиране за реализирането на политическите приоритети като целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР), Европейския зелен пакт, Парижкото споразумение и прехода на Европа към кръгова икономика,

| — | на трето място, Териториалната програма за 2030 г. гарантира стратегическа насока за териториалното планиране и призовава за укрепване на териториалното измерение на всички политики на всички равнища на управление. В този контекст тя засяга и ЕИСК, от който се изисква да информира своите членове за нейните приоритети и да ги насърчава да сътрудничат за изпълнението ѝ. Това включва подчертаване на значението на партньорите от гражданското общество, за да се гарантира устойчиво бъдеще за всички територии и да се засили подходът на воденото от общностите местно развитие, както и всеки друг инструмент, който улеснява интегрираното териториално развитие и сътрудничеството. Освен това от членовете на ЕИСК се изисква да защитават приоритетите на Териториалната програма в политическите дебати на европейско равнище. |
| --- | --- |

—

на трето място, Териториалната програма за 2030 г. гарантира стратегическа насока за териториалното планиране и призовава за укрепване на териториалното измерение на всички политики на всички равнища на управление. В този контекст тя засяга и ЕИСК, от който се изисква да информира своите членове за нейните приоритети и да ги насърчава да сътрудничат за изпълнението ѝ. Това включва подчертаване на значението на партньорите от гражданското общество, за да се гарантира устойчиво бъдеще за всички територии и да се засили подходът на воденото от общностите местно развитие, както и всеки друг инструмент, който улеснява интегрираното териториално развитие и сътрудничеството. Освен това от членовете на ЕИСК се изисква да защитават приоритетите на Териториалната програма в политическите дебати на европейско равнище.

| 2.4 | ЕИСК изразява съгласие със съдържанието на Териториалната програма за 2030 г., като признава нейната важност и оценява положените от 2011 г. насам усилия за актуализиране и задълбочаване на темата на тази програма:






  — | той одобрява по-специално целта на цялата Териториална програма, доколкото тя предвижда устойчиво бъдеще за всички видове територии и всички техни жители в Европа, |
| --- | --- | --- |

2.4

—

той одобрява по-специално целта на цялата Териториална програма, доколкото тя предвижда устойчиво бъдеще за всички видове територии и всички техни жители в Европа,

| — | той одобрява целите и приоритетите на Териториалната програма за 2030 г. и оценява положените усилия в полза на териториите и на техните жители, |
| --- | --- |

—

той одобрява целите и приоритетите на Териториалната програма за 2030 г. и оценява положените усилия в полза на териториите и на техните жители,

| — | ЕИСК подкрепя акцента, поставен върху постигането на приоритетите, като например: а) балансирана Европа, в която не е пренебрегнато нито едно място или лице; б) функционални региони, които свързват градските и селските райони; в) интегриране на живота и труда отвъд националните граници; г) здравословна околна среда и достойни условия на живот; д) кръгова икономика; и е) устойчива цифрова и физическа свързаност. |
| --- | --- |

—

ЕИСК подкрепя акцента, поставен върху постигането на приоритетите, като например: а) балансирана Европа, в която не е пренебрегнато нито едно място или лице; б) функционални региони, които свързват градските и селските райони; в) интегриране на живота и труда отвъд националните граници; г) здравословна околна среда и достойни условия на живот; д) кръгова икономика; и е) устойчива цифрова и физическа свързаност.

| — | Комитетът счита, че е необходимо гражданското общество да участва в постигането на териториалните цели като справедлива и зелена Европа, и изразява съгласие с включването на Комитета в този процес като един от основните участници в него, |
| --- | --- |

—

Комитетът счита, че е необходимо гражданското общество да участва в постигането на териториалните цели като справедлива и зелена Европа, и изразява съгласие с включването на Комитета в този процес като един от основните участници в него,

| — | ЕИСК оценява факта, че всички негови членове имат възможност да участват в работата по изготвянето и прилагането на Териториалната програма за 2030 г. посредством уебсайта www.territorialagenda.eu. |
| --- | --- |

—

ЕИСК оценява факта, че всички негови членове имат възможност да участват в работата по изготвянето и прилагането на Териториалната програма за 2030 г. посредством уебсайта www.territorialagenda.eu.

| 2.5 | ЕИСК приветства процеса на подкрепа за създаването на новата програма на Съюза за градовете след подписването на Пакта от Амстердам. Тази програма, която поддържа тесни и логични връзки с програмите URBACT или URBAN, има безспорен потенциал за в бъдеще, що се отнася до определянето на приоритетите за развитието на градовете и за изтъкването на добрите практики, които е възможно да се възпроизведат в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Макар че всички приоритетни теми в Програмата за градовете се отнасят до ОГО, те надхвърлят традиционните роли, свързани с гражданското общество. НПО, социалните предприятия и кооперациите все повече развиват капацитета си или създават нови икономически или организационни модели за предоставяне на услуги от обществен интерес. Необходимо е публичните органи да могат да видят себе си от гледната точка на групите и организациите, работещи в градските райони. Според ЕИСК включването на национални или регионални мрежи или местни организации с много опит по даден въпрос би било също толкова полезно колкото и наличието на европейски мрежи. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Във всички случаи, с цел ефективното изпълнение на Програмата за градовете в интерес на ЕС, е необходимо:






  1) | да се проучат основните нужди на участващите партньори, като се обърне внимание на изграждането на капацитет (основно за хоризонтални партньорства на равнището на градовете). ЕИСК препоръчва финансовите средства от европейските фондове, предвидени за „техническа помощ“ да се използват за тази цел; |
| --- | --- | --- |

2.7

1)

да се проучат основните нужди на участващите партньори, като се обърне внимание на изграждането на капацитет (основно за хоризонтални партньорства на равнището на градовете). ЕИСК препоръчва финансовите средства от европейските фондове, предвидени за „техническа помощ“ да се използват за тази цел;

| 2) | да се изготвят методически препоръки относно принципите за съответните партньорства на равнището на градовете. Важно е да се изготви методология за наблюдение и оценка на Програмата за градовете, включително показатели, които да могат да измерват постигнатите промени. Необходимо е партньорите, включително ОГО, да бъдат ангажирани в оценяването и наблюдението. |
| --- | --- |

2)

да се изготвят методически препоръки относно принципите за съответните партньорства на равнището на градовете. Важно е да се изготви методология за наблюдение и оценка на Програмата за градовете, включително показатели, които да могат да измерват постигнатите промени. Необходимо е партньорите, включително ОГО, да бъдат ангажирани в оценяването и наблюдението.

| 2.8 | ЕИСК отбелязва, че е налице известна двойственост, от една страна на Териториалната програма и програмата за градовете, и, от друга — на териториалното сближаване. Той признава, че въпросът за териториалното сближаване е част от договора (ДФЕС) и следователно от общото законодателство от 2009 г. насам, докато нито Програмата за градовете, нито Териториалната програма като такива, не са част от договора и че техният компонент за суверенитет си остава в правомощията на държавите членки и продължава да се регулира от междуправителствено споразумение. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Като важна част от регионалното развитие в рамките на ЕС, ЕИСК подкрепя и създаването и изпълнението на стратегии за развитие на макрорегионите на основата на участието, които обединяват едновременно държави и региони от ЕС, и държави и региони, които не са част от него. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Въпреки че от хронологична гледна точка темата на Териториалната програма и на Програмата за градовете на Съюза попада в обхвата на по-отдалечен времеви хоризонт в сравнение с този на многогодишната финансова рамка, от съществено значение е темата да бъде отчетена по адекватен начин и подкрепена в подходящ размер в бъдещите насоки за МФР. Всъщност може да се предположи, че настоящата пандемия от COVID-19 ще окаже съществено въздействие върху бъдещата многогодишна финансова рамка на ЕС. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Поради последствията от пандемията ще бъде още по-необходимо в Териториалната програма и в Програмата за градовете да се включи не само измерението за развитие, но и способността за справяне с трудно предвидимите рискове, които се проявяват под формата на асиметрични външни сътресения и оказват значително влияние върху устойчивостта на линията на развитие. |
| --- | --- |

2.11

3.   Общи бележки

3.1   Устойчивост и издръжливост

| 3.1.1 | ЕИСК подчертава, че понастоящем Европа е изправена пред продължаващи предизвикателства, свързани с последиците от изменението на климата, с използването на ресурсите и с необходимостта от намаляване на екологичните рискове с оглед опазване на здравето и благосъстоянието на населението. Въпреки че все по-голям брой общини и местни общности експериментират различни форми на устойчиви мобилност, строителство, производство и потребление, по-широкото им прилагане на практика ще изисква значително по-активно участие на цялото общество, по-специално на предприятията, неправителствените организации и на гражданите в целия процес на преход. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | ЕИСК счита, че градските власти, поради способността си да намират интегрирани решения на местно равнище, могат да използват ефективно финансовите средства, предназначени за справяне със здравните и икономическите последствия от настоящата пандемия от COVID-19, не само за да се укрепят здравните и социалните инфраструктури, но и за да се подпомогне преходът към по-устойчиви и по-издръжливи модели на икономическо развитие. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | ЕИСК отбелязва, че европейските градове по традиция са възприели като съвсем естествено снабдяването със стоки и предоставянето на услуги от външни райони и са приели като даденост факта, че напълно интегрираните икономически системи дават възможност за справяне с евентуални сътресения. От настоящата пандемия от COVID-19 обаче може ясно да се види, че повишената степен на взаимозависимост води до рискове от верижни последици. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Ето защо ЕИСК подчертава необходимостта от създаване на взаимноизгодни партньорства между градските и селските райони, с цел засилване на устойчивостта и издръжливостта на местните икономически, социални и екологични системи. Партньорствата от този вид в бъдеще могат да се превърнат в стълб на териториалното сближаване. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Поради това ЕИСК препоръчва в новата Лайпцигска харта градовете да бъдат настоятелно призовани:






  1) | да изградят предварителен капацитет, за да се предвиждат (изпреварват) рисковете и възможностите за трансформация, свързани с въздействието на изменението на климата, с последствията от четвъртата индустриална революция и с последиците от новите заплахи за здравето, както и с други сходни рискове в съответствие с добрите практики, насърчавани от Рамковата програма от Сендай за намаляване на риска от бедствия; |
| --- | --- | --- |

3.1.5

1)

да изградят предварителен капацитет, за да се предвиждат (изпреварват) рисковете и възможностите за трансформация, свързани с въздействието на изменението на климата, с последствията от четвъртата индустриална революция и с последиците от новите заплахи за здравето, както и с други сходни рискове в съответствие с добрите практики, насърчавани от Рамковата програма от Сендай за намаляване на риска от бедствия;

| 2) | да развиват активно и да подкрепят партньорствата между участниците на местно равнище в градските и селските райони (в това число местните власти и местните групите за действие — МГД), за да се предотвратяват стратегическите рискове и да се използват възможностите за трансформация чрез интегрирани проекти в ключовите области от общ интерес (здравни грижи, предоставяне на храни и вода, транспорт, кръгова икономика и др.); |
| --- | --- |

2)

да развиват активно и да подкрепят партньорствата между участниците на местно равнище в градските и селските райони (в това число местните власти и местните групите за действие — МГД), за да се предотвратяват стратегическите рискове и да се използват възможностите за трансформация чрез интегрирани проекти в ключовите области от общ интерес (здравни грижи, предоставяне на храни и вода, транспорт, кръгова икономика и др.);

| 3) | да оценяват въздействието на бъдещите планове, програми и проекти за развитие върху устойчивостта и издръжливостта на местната екологична, икономическа и социална система (в това число тяхното влияние върху уязвимите групи от населението и пазара на труда), и да ги оптимизират въз основа на придобитите междувременно знания; |
| --- | --- |

3)

да оценяват въздействието на бъдещите планове, програми и проекти за развитие върху устойчивостта и издръжливостта на местната екологична, икономическа и социална система (в това число тяхното влияние върху уязвимите групи от населението и пазара на труда), и да ги оптимизират въз основа на придобитите междувременно знания;

| 4) | да споделят извлечените поуки и новаторските решения за увеличаване на устойчивостта и издръжливостта посредством европейските мрежи и европейските програми за териториално сътрудничество. |
| --- | --- |

4)

да споделят извлечените поуки и новаторските решения за увеличаване на устойчивостта и издръжливостта посредством европейските мрежи и европейските програми за териториално сътрудничество.

| 3.1.6 | Същевременно ЕИСК признава, че укрепването на издръжливостта е област, към която усилията бяха насочени сравнително неотдавна. Поради това той препоръчва да се стартира общоевропейски обмен на опит, който да включва и изследователите и специалистите на място, и да се насърчават добрите практики в тази област. |
| --- | --- |

3.1.6

3.2   Интегриране

| 3.2.1 | ЕИСК подчертава, че на равнището на Съюза все още има огромен потенциал за изпълнение на интегрирани проекти в рамките на политиката на сближаване. Интегрираният подход на ЕС в областта на използването на ресурсите трябва да бъде насочен към интердисциплинарността и съсредоточен върху хоризонтални теми (т.е. трябва да се преодолее тясноведомственият манталитет, колкото разпространен, толкова и вреден, и изкуствената секторна визия, които в действителност възпрепятстват прилагането на наистина интегрирани решения). |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | ЕИСК съзнава, че интегрираният подход изисква изцяло нов поглед по отношение на управлението на подпомаганите проекти. Този подход се основава на взаимосвързаността и логичната и функционална взаимозависимост на проектите, в рамките на които източниците на подкрепа не само произлизат от различни програми на бюджета на Съюза, но се представят и под различни форми (безвъзмездни средства, финансови инструменти). В най-добрия случай тези източници се допълват и от частни източници. За този подход е от съществено значение да се гарантира тематичното единство на съдържанието и е изключително важно да се прави оценка на реалните въздействия. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | ЕИСК препоръчва във всяко споразумение за партньорство надлежно да се отчита интегрираният териториален подход. Освен това той следва да бъде изцяло взаимосвързан и напълно съвместим с принципа на тематична концентрация и не трябва да се приема да бъде тълкуван като остатък от тематична концентрация. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | ЕИСК добавя, че тест за проверка на хипотеза е показал, че по показателите за ефективност интегрираният дава с 40 % по-добри резултати в сравнение с вариант, при който индивидуалните проекти са самостоятелни. От макроикономическа гледна точка тези промени са по-скоро незначителни при подкрепата на инвестициите в частния сектор (като се има предвид много малкият дял на реализираните по този начин инвестиции в сравнение с общата частна инвестиция); и обратно, при публичните инвестиции въздействието им е значително, по-специално благодарение на координирането на тяхното осъществяване и използване. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | ЕИСК посочва, че интеграцията не трябва да се отнася само до обхванатото съдържание и темите. За различни видове интегрирани проекти са подходящи и различни територии и видове територии, поради което е много важно да се прилага принципът на субсидиарност, а темите да се свързват правилно с потребностите. В този контекст най-често се споменават следните видове територии: метрополис, (под)регион, градски район в неблагоприятно положение и градска агломерация. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | ЕИСК посочва, че проектите, свързани с насърчаване на конкурентоспособността и високите постижения, при които се осъщестява функция на центрове за развитие, са адаптирани главно към метрополните области и агломерациите, докато проектите, с които се цели подкрепа на приоритетите за сближаване, са много важни за (под)регионите и градските райони в неблагоприятно положение. Интеграцията може да има за цел и сближаване на ресурсите, което е възможно както в рамките на оперативна програма по политиката на сближаване, така и между оперативните програми, между фондовете и в програмите на многогодишната финансова рамка. ЕИСК счита, че мобилизирането на частни финансови ресурси за увеличаване на наличното публично финансиране, с което се осигурява допълнителен капацитет и споделяне на рисковете, също е възможен вариант за интегриран подход. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | ЕИСК е на мнение, че основните предимства на интегрирания териториален подход са реализирането на икономии от мащаба, тъй като разходите по изпълнението на тези проекти са значително намалени и синергията на благоприятните последици от развитието може да бъде разглеждана като най-положителното предимство. Основните пречки могат да бъдат обобщени, както следва: продължаващо недоверие, сложност на управлението и на осъществяването и най-вече липса на воля за делегиране на отговорностите на по-ниските звена в управленската структура. |
| --- | --- |

3.2.7

3.3   Баланс

| 3.3.1 | Колкото повече развитието на метрополиите и градските агломерации се осъществява в ущърб на другите видове територии в рамките на дадена държава, толкова по-голям ще бъде рискът от бъдещи структурни недостатъци и тяхното отстраняване ще бъде възможно само с голяма парична подкрепа. Същевременно този подход е валиден и за балансираното развитие на различните държави — членки на ЕС, и доказва, че е разумно запазването на силна политика на сближаване на Съюза в бъдеще. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Основните инструменти за помощ за регионалното развитие следва също да са съобразени с този постулат и в конкретните проекти, попадащи в обхвата на интегрираните териториални инвестиции и на ВОМР-Г, следва да се взема под внимание този по-широк контекст, в противен случай съществува повишен риск от създаване на вътрешни периферии („ничия земя“), които не се подпомагат в достатъчна степен от политиките за териториално развитие и чието бъдещо развитие поради тази причина е сериозно затруднено. Съвсем логично в ИТИ преобладават големите и инвестиционните проекти, докато онези, които попадат в обхвата на ВОМР-Г, са с ограничени финансови измерения и по-често не са свързани с инвестиции, но създават висока добавена стойност. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Това създава също така пространство за съвместимост между ИТИ и ВОМР въз основа на спазването на принципа на субсидиарност. Що се отнася до ИТИ, те би трябвало да обхващат не само метрополната част или съответната градска агломерация, но и селските райони или териториите на по-малките свързани с тях градове. От друга страна, воденото от общностите местно развитие е рационално приложим инструмент, който служи не само за подкрепа на местните инициативи в селските райони, но и за решаване на проблемите на общностите в градските агломерации и районите на метрополиите. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Съществени характеристики на ВОМР-Г (1):






  — | междусекторни местни партньорства, аналогични на местните групи за действие на селските райони, участие на различни сектори (предприятия, нестопански сектор, публични администрации и/или специфични институции като училища, институти, администрации, банки), |
| --- | --- | --- |

3.3.4

—

междусекторни местни партньорства, аналогични на местните групи за действие на селските райони, участие на различни сектори (предприятия, нестопански сектор, публични администрации и/или специфични институции като училища, институти, администрации, банки),

| — | обща стратегия за развитие (териториално интегрирана, междусекторна, насочена към една или няколко теми, основана на специфичните потребности и възможности на града), разработена в съответствие със стратегията за развитие на урбанизираните територии, която е в сила и се финансира с различни публични и частни средства), |
| --- | --- |

—

обща стратегия за развитие (териториално интегрирана, междусекторна, насочена към една или няколко теми, основана на специфичните потребности и възможности на града), разработена в съответствие със стратегията за развитие на урбанизираните територии, която е в сила и се финансира с различни публични и частни средства),

| — | подход „отдолу нагоре“, при който инициативата започва пряко от съответното населено място с доказано участие на партньорите и обществеността, |
| --- | --- |

—

подход „отдолу нагоре“, при който инициативата започва пряко от съответното населено място с доказано участие на партньорите и обществеността,

| — | координирано действие (планиране и използване на публичните и частните ресурси, съвместни проекти), възможност за многостранна интеграция (в териториален, времеви, материален, капиталов и институционален аспект), |
| --- | --- |

—

координирано действие (планиране и използване на публичните и частните ресурси, съвместни проекти), възможност за многостранна интеграция (в териториален, времеви, материален, капиталов и институционален аспект),

| — | вземане на решения в партньорство и по децентрализиран начин относно финансирането на индивидуални проекти на местно равнище посредством органи за местно и междусекторно партньорство, |
| --- | --- |

—

вземане на решения в партньорство и по децентрализиран начин относно финансирането на индивидуални проекти на местно равнище посредством органи за местно и междусекторно партньорство,

| — | акцент върху иновациите в решенията, т.е. дейностите и действията, които на дадена територия са нови и стимулират развитието (а не да се продължава с обичайни дейности от миналото), |
| --- | --- |

—

акцент върху иновациите в решенията, т.е. дейностите и действията, които на дадена територия са нови и стимулират развитието (а не да се продължава с обичайни дейности от миналото),

| — | сътрудничество в мрежи, по-специално между междусекторни местни партньорства в държавите членки и/или между междусекторни местни партньорства в рамките на Европейския съюз. |
| --- | --- |

—

сътрудничество в мрежи, по-специално между междусекторни местни партньорства в държавите членки и/или между междусекторни местни партньорства в рамките на Европейския съюз.

| 3.3.5 | ЕИСК съзнава, че поради текущите структурни и технологични промени някои видове територии в ЕС се намират в ситуация, с която не са в състояние, поне в краткосрочен план, да се справят със свои собствени средства (например районите с интензивен въгледобив и тежките индустрии, които зависят от него, са в упадък), и че в случая има признаци на неефективност на пазара. Инструментите за регионално развитие следва да помогнат на тези региони да намерят надеждна стратегическа отправна точка под формата на функционална диверсификация на икономическите дейности и да предоставят необходимите за това развитие финансови ресурси. |
| --- | --- |

3.3.5

4.   Конкретни бележки

4.1   Институционални съображения

| 4.1.1 | ЕИСК съзнава, че съществува известна двойственост в институционалната основа на Европейския съюз, а именно между териториалното развитие и програмата за градско развитие, от една страна, и териториалното сближаване — от друга. Макар че от обща гледна точка развитието на градовете може да се разглежда като част от териториалното развитие в по-широк смисъл, от гледна точка на правомощията за него има известна степен на самостоятелност, тъй като попада в изключителните правомощия на държавите членки и по този начин е предмет на междуправителствени правила за управление. От друга страна, от 2009 г. насам териториалното сближаване е част от законодателството на ЕС. Поради това има значително припокриване между двете теми по отношение на съдържанието. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Споменатата по-горе двойственост, която е посочена в Декларацията от Букурещ от 2019 г., все още не представлява голям проблем, тъй като Програмата за градовете е напълно интегрирана в политиката на сближаване. Системата за многостепенно управление също допринася за решаване на проблема (вж. по-долу). Независимо от това, новата Лайпцигска харта следва да позволи, доколкото е възможно, да бъде превъзмогната тази двойственост и да се създаде оптимална връзка между Териториалната програма и Програмата за градовете. |
| --- | --- |

4.1.2

4.2   Съображения по същество

| 4.2.1 | ЕИСК изразява надежда, че значителната полза и добавената стойност на новата Лайпцигска харта ще произтекат от пълното отчитане на новите елементи и обстоятелства, които определят териториалното и градското развитие (вж. параграф 2.2), от включването на принципа на издръжливост в цялата концепция на новия документ и от убедителната реакция, която ще бъде предложена в него срещу последиците от пандемията от COVID-19, които може да имат структурен и дългосрочен характер. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Сред важните съображения по същество са и наличието на подходящи инфраструктури за превенция, подкрепа и развитие, като се използват настоящите технологични възможности и се гарантира балансирано развитие на територията, благодарение на което намаляват някои качествени различия между метрополните области и отдалечените селски райони по отношение на жизнения стандарт. |
| --- | --- |

4.2.2

4.3   Финансиране

| 4.3.1 | За да се гарантира оптимално териториално и градското развитие, е необходимо да се създаде стабилен, реактивен и способен да отговори на реалните потребности финансов ресурс под формата на бъдеща многогодишна финансова рамка на ЕС, за която един от основните приоритети следва да бъде балансирано, но динамично, устойчиво и интегрирано териториално развитие. От друга страна, дори в контекста на териториалното развитие, изглежда подходящо да се използват в по-голяма степен модерни финансови инструменти, т.е. тези, които отчитат резултатите и постиженията, чиито въздействия са измерими и някои от които са създадени въз основа на анализ на рентабилността. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | В рамките на използването на частната инициатива и от гледна точка на отговорността с цел развитие на териториите, в които работим и живеем, предвид ограниченията на публичните ресурси, следва да се оптимизира възможността да бъде мобилизирано частно финансиране с цел те да бъдат увеличени при строг демократичен контрол и управление. |
| --- | --- |

4.3.2

4.4   Многостепенно управление

| 4.4.1 | В контекста на модерното териториално и градско развитие многостепенното управление, при което се спазва стриктно принципът на субсидиарност, е необходимост и предварително условие. Остава само да се създадат подходящите институционални условия за ефективното му функциониране. С това имаме предвид преди всичко реални умения, административни и процедурни условия, и достатъчна финансова основа. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Партньорството е основният принцип за предоставянето на съвременни публични услуги — както вертикални, така и хоризонтални. Като друг пример за такова сътрудничество ЕИСК предлага да се разгледат публично-частните партньорства (ПЧП) като модел за финансиране на градски проекти, различните социални предприятия, както и европейските партньорски програми като EQUAL (2). Задачата да обедини съответните партньори за работа по съвместни проекти и да използва финансирането по ефективен начин има именно публичната администрация на различни равнища, особено в градовете. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Многостепенното управление може да бъде развивано и прилагано ефективно посредством интегрирани проекти между градските агломерации и техните функционални територии в селските райони. Местните групи за действие в селските райони, и новосъздадените междусекторни градски партньорства също могат да участват успешно в тези проекти. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Едновременно с това модерното териториално и градско развитие изисква не само хармонизация между всички компоненти на публичния сектор (държава, регион и общини), но и ефективното участие на социалните партньори и гражданското общество (частни лица, професионални организации и сдружения на предприятия, профсъюзи, нестопански сектор, извършващ дейност на местно равнище и др.). |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | ЕИСК предлага в Хартата да бъде доразвита темата за градските общности и участието на гражданите. Градовете се нуждаят от функциониращ механизъм за укрепване позицията на гражданите и на групите от граждани, за да могат те да бъдат действителни и уважавани партньори в дискусиите и изпълнението на приоритетите за развитие на градовете си и при изпълнението на Програмата на ЕС за градовете. Единствено уверена в себе си и силна общност с висок социален капитал ще бъде в състояние да се справя с възникващите предизвикателства. За тази цел е необходимо публичната администрация да подготви образователни и обучителни модули, за да се покаже на хората как да създават и укрепват партньорствата в своята община. ЕИСК е готов да работи върху доразвиването на тази идея. |
| --- | --- |

4.4.5

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  В настоящото становище ЕИСК използва ВОМР-Г като термин за воденото от общностите местно развитие в градските райони. С това се опитваме да определим по-добре различните ресурси и условия за местното развитие на селските и градските райони. Понастоящем ВОМР се използва обикновено в селските райони като допълнение към програмата LEADER, но не толкова за градското развитие.

1

(2)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:c10237.

2

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/153 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/153

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Ролята на структурната политика и политиката на сближаване на ЕС за преобразуването на икономиката по новаторски и интелигентен начин“

(проучвателно становище)

(2020/C 429/21)

| Докладчик: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Докладчик:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Консултация | 18 февруари 2020 г. — писмо от Peter ALTMAIER, федерален министър на икономическите въпроси и енергетиката на Германия |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от ДФЕС |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 20.7.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 217/0/3 |

Консултация

18 февруари 2020 г. — писмо от Peter ALTMAIER, федерален министър на икономическите въпроси и енергетиката на Германия

Правно основание

член 304 от ДФЕС

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

20.7.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

217/0/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК призовава Европейската комисия да разгледа политиката на сближаване като основен инструмент за справяне с огромните предизвикателства, породени от пандемията от коронавирус. Спешно е необходимо да се реагира бързо, а финансовите средства за подпомагане и подкрепа на държавите членки трябва да се осигурят при спазване на съответните критерии, но и с решителност. Повече от всякога Европа се нуждае от диференциран подход към едно предизвикателство. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Въздействието на кризата с коронавируса означава, че са необходими твърди и ясни мерки за възстановяване на европейската икономика. Трудно е да бъдат измерени последиците за общественото здраве, икономическите, обществените и политическите действия, като влиянието ще бъде различно в отделните държави членки. ЕИСК изразява съгласие, че приоритетите на германското председателство трябва да бъдат насочени към тези нови обстоятелства, и призовава за действия в защита на заетостта и социалните права на територията на Съюза. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че във всеки един план за възстановяване на Европа трябва да бъдат взети предвид последиците от тази криза, а именно зависимостта на Европа от други икономически райони по отношение на определени продукти и услуги. Ясно е, че Европа трябва да обмисли своята търговска политика, да насърчи иновациите и да използва в свой интерес стратегията си за интелигентна специализация, основана на регионите и на секторен индустриален подход. В миналото политиката на сближаване беше от основно значение за създаването на правилните условия за намиране на решения от промишлеността, НИРД и инфраструктурата. ЕИСК счита, че нуждите в този момент изискват още по-силна политика в подкрепа на повторното установяване на промишлените отрасли в Европа. Необходима е повторна индустриализация и сега е моментът за това. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Според ЕИСК цифровизацията на услугите трябва да продължи да бъде приоритет на всички държави членки. Тази криза доказа необходимостта от по-опростени, по-всеобхватни услуги в подкрепа на всички европейци, особено на онези, които се нуждаят от допълнителна помощ. На ЕИСК е ясно, че по отношение на цифровизацията в отделните държави членки има различни гледни точки и предизвикателства. Съществуващата в момента инфраструктура е неадекватна и трябва да се даде предимство на осигуряването на повече инвестиции в тези области. Държавите членки следва да бъдат насърчавани да инвестират в по-добра инфраструктура с цел създаване на правилните условия за нови дружества и нови услуги. Финансовите инструменти трябва да бъдат новаторски и опростени, за да позволят това да се случи. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК изразява съгласие, че все още съществува необходимост от инвестиране в цялостни широколентови системи, за да се позволи на селските райони да развиват съвременни селскостопански и туристически дейности. Инструментите на политиката на сближаване пренебрегваха тази необходимост или поне държавите членки не се възползваха от съществуващите възможности по линия на финансовите програми. За да се позволи развиването на „нова форма на селско стопанство“, нови туристически дейности и нови „промишлени отрасли“, правителствата на държавите членки следва да бъдат насърчавани да инвестират в широколентова инфраструктура. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК изразява дълбоко убеждение, че електронната стопанска дейност е от основно значение за „новата нормалност“ в резултат на въздействието на COVID-19 върху обществото и икономиката. Ще бъде необходимо да се осигурят различни варианти както за дружествата, така и за потребителите. МСП могат да се възползват и от този нов подход, така че трябва да бъдат разпределени средства от структурните фондове, за да се позволи на дружествата да открият нови пазари и нови възможности. ЕИСК настоятелно призовава Европейската комисия да бъде гъвкава при справянето с тези предизвикателства, което може да предостави възможности на дружествата да „навлязат в онлайн пространството“ с партньорства и интелигентни инвестиции, за да се конкурират не само на вътрешния пазар, но и на световно равнище. Определено са необходими по-устойчиви мрежи от вериги за доставки, за да се даде възможност за по-добро взаимодействие между дружествата и потребителите. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита, че е налице спешна необходимост от защита на МСП и на тяхната устойчивост. Ето защо обичайните съществуващи в момента европейски инструменти като Европейския социален фонд трябва да бъдат използвани по много новаторски, но опростен начин. Няма никакво съмнение относно влиянието на тази криза върху заетостта и за Европа ще бъде много трудно да се възстанови без подходяща стратегия за обучение и за повторна интеграция на хората на пазара на труда. И поради тази причина в процеса на вземане на решения във връзка с използването на финансови инструменти трябва да се обърне внимание на факта, че все още МСП трябва да се справят с голяма бюрокрация, за да се възползват от тези схеми. ЕИСК призовава да се предприемат действия за намаляване на тази тежест, за да се позволи на МСП да продължат напред в този процес. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Наложително е да се гарантират благоприятни дългосрочни условия за кредити за МСП, за да им се осигури помощ в този труден период, като Кохезионният фонд следва да се използва за създаването на ефективен финансов инструмент за бърза реакция. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.7.2. | В този дух ЕИСК би желал да насочи вниманието към необходимостта от насърчаване и създаване на правилните условия за развиване на публични инвестиции и механизми за схеми за обучение през целия живот, за да се позволи на хората да приспособят уменията си към нуждите на пазара в момента и да се подготвят за осигуряването на нови умения на бъдещите поколения. |
| --- | --- |

1.7.2.

| 1.8. | Освен това ЕИСК изразява съгласие, че Зеленият пакт трябва да бъде подкрепен, и настоятелно призовава Европейската комисия да даде разяснение на държавите членки за това как например могат да бъдат използвани 40-те милиарда евро от Фонда за справедлив преход за декарбонизиране на икономиката. Това е пример за добра идея и концепция, която следва да се насърчава сред държавите членки, но все още не е много ясно как ще бъде осъществена на практика. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК приветства програмата REACT-EU, в рамките на която ще бъдат инвестирани 55 милиарда евро за подкрепа на политиката на сближаване, но призовава Европейската комисия бързо да информира държавите членки и да им даде разяснения относно условията и критериите за разпределение, като се има предвид фактът, че тези средства трябва да бъдат разпределени до края на 2022 г. Финансирането по линия на REACT-EU ще бъде разпределено между държавите членки в съответствие с техния просперитет и степента на последиците от сегашната криза за техните икономика и общество, включително върху младежката безработица. Необходима е обаче по-точна информация с оглед на постигането на резултати. За момента е необходимо да се гарантира изпълнението, а не определен размер на финансирането. Европа се нуждае от гъвкава, бърза и опростена програма, включваща по-лесни процеси, които могат да опростят достъпа до финансиране независимо от размера, произхода или сектора на дейност на дадено дружество, ако основният проблем са заетостта и добавената стойност. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК предлага да бъдат гарантирани консултациите с организациите на гражданското общество и широкото им участие в определянето на регионалните политики, за да се извлече полза от действителните и подходящите познания на заинтересованите страни, което би могло да подобри прилагането на стратегията. Сега е моментът за ангажиране на социалните партньори в определянето и прилагането на политиките, за да се гарантира подход на партньорство, който действително може да доведе до промяна. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Общи констатации

| 2.1. | Германското председателство на Европейския съюз ще се състои при много специфични обстоятелства и ще бъде голямо предизвикателство за европейския проект. Много от целите на председателството може да бъдат преразгледани поради ситуацията с коронавируса, която ще засегне развитието на хората, предприятията и промишлените отрасли и ще подложи на изпитание устойчивостта на Европа след пандемията. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Въпреки че винаги може да има промяна в приоритетите, някои основни идеи могат да останат въпреки ситуацията. Вече е посочвано, че цифровизацията, рисковете за бюджета и интелигентната икономика и растежа на икономиката са предизвикателства. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Цифровизацията ще си подели центъра на вниманието с политиката относно данните, изкуствения интелект и цифровия единен пазар. Отвореността на вътрешния пазар трябва да продължи да се гарантира — амбиция, която може да бъде разбрана в контекста на дебата относно плана за възстановяване на Европа. Ще бъде доразвит цифровият вътрешен пазар, за да се повиши европейската конкурентоспособност. ЕС е поел ангажимент за оперативна съвместимост, стандартизация и технологии с отворен код. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Текущата ситуация води и до риск от увеличаване на икономическите и социалните различия, включително на регионалните и териториалните неравенства между държавите членки и вътре в тях. Пренасочването на търсенето и капацитетът на корпоративния сектор за възстановяване ще имат асиметрично отражение върху регионите и териториите в рамките на държавите членки поради различната им секторна специализация. Очаква се да бъдат засегнати услугите, при които е необходим пряк контакт с потребителите, по-специално поради намаляване на оборота и работните места в МСП. |
| --- | --- |

2.4.

2.5.   Повторна индустриализация в селските райони

| 2.5.1. | Държавите членки с по-значителни бюджетни възможности могат да си позволят да предоставят по-голяма и трайна подкрепа на предприятията и домакинствата. Освен това те ще бъдат в по-добра позиция да абсорбират по-големите бюджетни дефицити и равнища на дълг на фона на повишената спешна необходимост да се осигурят качествено здравно обслужване и трайно социално подпомагане на засегнатите лица. В по-общ план държавите членки ще бъдат изправени пред трудности с финансирането на необходимите инвестиции за рестартиране на икономиките си и за финансиране на екологичния и цифровия преход. Тези различия могат да доведат до нарушаване на равнопоставените условия на конкуренция на единния пазар и до увеличаване на разликите в стандарта на живот. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.6. | Известни са думите на Жан-Клод Юнкер: „В този Съюз има недостиг на Европа. И в този Съюз съюзът е недостатъчен“. Сегашната криза показа още веднъж, че когато се появят трудности, всеки се спасява поединично. Временната забрана за износ на някои защитени стоки на държавите членки и затварянето на границите, на които сме свидетели в момента, са изцяло национална реакция на една глобална криза. Това трябва да бъде повод за безпокойство. Политиката на сближаване би могла да коригира тези последици. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Политиката на сближаване като европейска сила за насърчаване на единния пазар

| 3.1. | Единният пазар е в основата на европейския проект. Функциониращият единен пазар би трябвало да дава възможност на гражданите на ЕС да се възползват от по-голям избор от услуги и продукти и от по-добри възможности за трудова заетост. Единният пазар следва да стимулира търговията и конкуренцията, което е от основно значение за постигането на екологичната и цифровата трансформация на ЕС. Подходящата и балансирана политика на сближаване е от основно значение за завършването на единния пазар. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Въпреки многото различия между държавите членки политиката на сближаване остава ключов механизъм за балансиране на развитието, за създаване на възможности и за повишаване на стандартите. Не бива да се забравя, че политиката на сближаване се основава на европейска солидарност и оказва въздействие върху всички държави членки — както тези, които са бенефициери на финансиране, така и тези, които внасят в бюджета повече средства, отколкото получават от него. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Важно е също да бъдат предприети конкретни мерки в отговор на дадено предизвикателство, което има различни последици в различните държави членки. Повече от всякога Европа се нуждае от диференциран подход към дадено предизвикателство. Следователно държавите членки ще се нуждаят от различни равнища на подкрепа и това е основното предимство на ефективната политика на сближаване — предприемане на интелигентни и ефективни действия за преодоляване на различните последици като тези по време на кризата с COVID-19. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК заявява, че от основно значение е европейската промишлена политика да бъде добре координирана, като отчита както настоящите предизвикателства, произтичащи от ситуацията с COVID-19 и ситуацията след COVID-19, така и аспектите, свързани с цифровизацията и устойчивостта. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Ключовите отрасли и сектори трябва да бъдат идентифицирани и подкрепени с цял спектър от мерки: от човешки ресурси до научни изследвания, и в резултат на това да бъде създадена европейска промишлена политика, която да защитава тези стратегически сектори от пазара и да гарантира сигурността на доставките на ключови стоки като респиратори, маски и други продукти при пандемия. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Европа трябва да финансира дейности, които отговарят на два критерия: възстановяване на стратегическото производство, така че Европа да стане независима, особено по отношение на здравеопазването и способността за реагиране, която осигурява качествени работни места; и акцентиране върху устойчивите, социално отговорни и екологосъобразни инвестиции. Малките и средните предприятия (МСП), както и големите дружества и социалните предприятия, биха могли да играят ключова роля в преструктурирането на европейската производствена система. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | МСП и организациите на гражданското общество следва да бъдат в центъра на вниманието, насочено към гъвкавостта и възстановяването. Програмите за сближаване следва да бъдат преструктурирани по много по-опростен и ефективен начин, така че малките и средните бенефициери да могат да се възползват реално. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Туризмът и културата са два ключови сектора, които бяха силно засегнати от пандемията. Европейските фондове следва да акцентират върху определянето на инструменти за подпомагане на предприятията, ангажирани в сферата на туризма и културата, посредством иновации, цифрова трансформация и междусекторно сътрудничество. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Политиката на сближаване и ситуацията след COVID-19

| 4.1. | Необичайните обстоятелства около кризата с COVID-19 представляват огромно изпитание за политиката на сближаване. Повече от всякога плановете за възстановяване на държавите членки трябва да отразяват ценностите на териториалното сближаване като цифровизацията, борбата с изменението на климата и социалното приобщаване. Един систематичен и силен план за възстановяване на Европа и на всички държави — членки на ЕС, зависи основно от тази политика, независимо от големината или от други характеристики на дадена държава. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Финансовата рамка на политиката на сближаване е един от най-съществените аспекти на стратегията за възстановяване. Повече от всякога пандемията разкри и дори изостри неравенствата между гражданите и между държавите членки. Всеки човек е еднакво изложен на този вирус, но е различен специфичният начин, по който гражданите, обществата и държавите членки се справят с него. Лошото финансово положение в резултат от тази криза ще има драматични последици за определени държави и части от обществото и това трябва да бъде взето предвид в отговора на европейско равнище. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Сътрудничеството ще бъде от ключово значение за резултатите. Не е време за отправяне на критики към предприетите по-рано действия. Вместо това е време да гледаме към настоящето и да се фокусираме върху бъдещето с договорени основни цели, които могат да останат дори при тези критични обстоятелства. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Вредите, които кризата с COVID-19 причини на европейския проект и на света, ще засилят вредите, причинени от оттеглянето на Обединеното кралство от ЕС. Това би могло да означава, че след края на пандемията ще се увеличат различията между държавите от ЕС по отношение на икономическото развитие, социалните гаранции и нивата на просперитет. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Няма едно-единствено решение на кризата, но в миналото подходящата и балансирана политика на сближаване беше отговорът за преодоляване на различията и за солидарност между всички държави членки. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Възстановяването на Европа следва да се основава на принципа на солидарност, но все още е налице необходимост от коригиране на грешките от миналото. Трябва да бъдат подпомогнати държавите членки с прекомерен публичен дълг, за да ускорят устойчивото си възстановяване, но тази подкрепа трябва да съчетава твърди политики с балансирани действия въз основа на специфичните за всяка държава препоръки на европейския семестър. Сега е моментът да се действа смело и не е време да се мисли за политически дивиденти на национално равнище. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Зеленият пакт остава значим и ЕИСК счита, че неговите главни цели са от основно значение за осигуряването на водещата роля на Европа в много аспекти на глобалното предизвикателство. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | В този контекст ЕИСК приветства горещо и подкрепя напълно предложенията на Европейската комисия: плана за Next Generation EU, включително REACT-EU, и общия бюджет на ЕС за 2021 — 2027 г. Тъй като REACT-EU продължава и се удължават мерките на новата политика на сближаване за отговор на кризата и за възстановяване от нея, ЕИСК горещо препоръчва да бъдат премахнати всички възможни административни пречки и тежести за публичната администрация както на национално, така и на европейско равнище, така че усилията да могат да бъдат съсредоточени върху справянето със свързаните с епидемията проблеми. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ето защо ЕИСК изразява твърдо убеждение, че REACT-EU ще мобилизира инвестиции и първоначална финансова подкрепа през първите изключително важни години от възстановяването чрез осигуряването на допълнителни ресурси в реалната икономика. Запазването и създаването на работни места, особено за младите хора, и оказването на инвестиционна подкрепа на МСП са изключително важни сектори, изискващи подкрепа чрез допълнително финансиране от REACT-EU. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Необходимо е в инвестиционните приоритети след COVID-19 да бъде взето предвид непропорционалното въздействие на пандемията върху някои групи от населението, особено по-възрастните хора, хората с увреждания, мигрантите и бежанците и ромската общност. От изключително значение ще бъде да се помогне на тези общности да се стабилизират отново и да се гарантира, че те няма бъдат пренебрегнати в процеса на възстановяване от кризата, както се случи след последната финансова криза в Европа. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Европейският семестър и специфичните за всяка държава препоръки

| 5.1. | Европейският семестър все още трябва да се изправи пред много предизвикателства, които при сегашната криза е още по-важно да бъдат преодолени. Сред тях са липсата на ангажираност с предложените реформи и по-бавното прилагане на специфичните за всяка държава препоръки. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ето защо ангажирането на организираното гражданско общество с европейския семестър е от основно значение, тъй като съвместната ангажираност на заинтересованите страни с реформите подобрява тяхното осъществяване и спомага за постигането на положителни резултати. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | В този контекст процесът на европейския семестър ще придобие все по-важна роля по отношение на мониторинга и оценката на въведените в рамките на инструмента Next Generation EU интервенции. Поради това ЕИСК счита, че икономическите и социалните партньори и организациите на гражданското общество следва да се възприемат като важни участници в този процес. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Партньорите от гражданското общество, местните участници и сдруженията трябва да участват заедно с Европейския парламент във всички решения за изразходване на средства от фондовете за възстановяване, както и при последващата проверка на това, че средствата са изразходвани добре в интерес на европейската общественост. Задължителното участие е от решаващо значение, за да се гарантира, че средствата ще достигнат до проекти, които ще възстановят европейската икономика и ще помогнат за нейното възстановяване. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Ефективни инструменти на политиката на сближаване

| 6.1. | Политиката на сближаване е съвременна, ефективна и гъвкава инвестиционна политика на ЕС. От една страна, тя предлага отговор на дългосрочни предизвикателства чрез своето многогодишно програмиране. От друга страна, тя може да бъде изключително гъвкава в ситуации, свързани с управление на кризи като сегашната, породена от COVID-19, при които бързите промени в системата за прилагане на политиката означават, че към държавите членки (първоначално) ще бъде насочена подкрепа в размер на 8 милиарда евро. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Политиката на сближаване оказва значително въздействие върху икономиките на държавите членки. Благодарение на интервенциите в рамките на политиката на сближаване за периода 2014 — 2020 г. се очаква в края на периода на изпълнение БВП в ЕС-13 да бъде с около 3 % по-висок. Влиянието върху по-слабо развитите региони на ЕС също е значително. Например до края на програмния период се очаква БВП в някои от по-слабо развитите региони на Унгария да бъде с над 8 % по-висок, отколкото би бил без политиката на сближаване. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Още след икономическата и финансовата криза фондовете от ЕС играят стабилизираща роля за гарантирането на по-високо равнище на публични инвестиции в много области на политиката — от големите инфраструктурни проекти до финансирането на МСП и обучението на работниците и безработните. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | През периода 2021 — 2027 г. ще бъде продължена подкрепата по политиката на сближаване за всички региони във всички държави членки, като се финансира широка гама от инвестиции, които ще помогнат на регионите на ЕС да се справят ефективно с двойния преход, а именно технологичните промени и изпълнението на целите в областта на климата, включително посредством изцяло нови инициативи като Фонда за справедлив преход. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.2. | Предложението за бъдещата политика на сближаване се основава на три основни принципа: |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Политика за всички региони: три четвърти от инвестициите в рамките на политиката на сближаване са насочени към най-слабо развитите региони, но остават разпоредбите за регионите в процес на индустриален преход, както и за най-отдалечените региони на ЕС. Освен това е засилено трансграничното сътрудничество и е подсилена ролята на градовете, метрополните райони и местните инициативи, като нов приоритет е посветен на доближаването на Европа до нейните граждани. Въпреки общото намаление на бюджета на ЕС ресурсите следва да продължат да бъдат съсредоточени върху най-бедните държави членки и региони. В предложението на Комисията този акцент е дори още по-голям, отколкото през настоящия период, и най-бедните държави членки все пак получават много повече от развитите. Подкрепата наистина отива там, където е най-необходима — 62 % от ресурсите за целта за работните места и растежа са заделени за по-слабо развитите региони (през периода 2014 — 2020 г. този дял беше 52 %). Въпреки бюджетните ограничения е възможно да се гарантира по-голямо разпределение на средствата в реално отношение за по-слабо развитите региони (+8 %) и регионите в преход (+17 %), измерени спрямо цените за 2018 г. Това е същността на политиката на сближаване — прилагането на практика на принципа на солидарност. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | По-съвременна политика: три четвърти от инвестициите са заделени за подготовка на регионите за двойния преход към цифрова, съвременна икономика и неутрална по отношение на климата кръгова икономика — основните предизвикателства, пред които ще бъде изправено нашето общество през идното десетилетие. Този необходим акцент намира изражение посредством няколко мерки за подобряване на качеството и въздействието на инвестициите: например създаване на съобразени с инвестициите подходящи условия, гарантиращи, че са налице предпоставките за успех. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | По-опростена и по-динамична политика: предложено е опростяване на 80 административни процедури, с което се рационализират правилата за всичко — от създаването на програмите до процедурите за извършване на одити и за възстановяване на средства — и се гарантират ясни и опростени правила в единен наръчник за седем фонда на ЕС, прилагани при споделено управление. Този единен наръчник ще улесни както ръководителите на програми, така и бенефициерите, и ще спомогне за полезното взаимодействие между седемте фонда, а също и с други инструменти, свързани с бюджета на ЕС, като общата селскостопанска политика, програмата за иновации „Хоризонт Европа“, инструмента на ЕС за образователна мобилност („Еразъм+“) и програма LIFE за действия в областта на околната среда и климата. |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.3. | Заедно с продължаващото изграждане на административния капацитет всичко това ще даде възможност за по-бързо и по-добро начало на новите програми. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Накратко, новата политика на сближаване ще бъде по-целенасочена и ще донесе повече добавена стойност за ЕС, така че става въпрос не само за обхват, но и за резултати. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Същевременно са необходими повече усилия от страна на местните власти по отношение на по-голямата отговорност при осъществяването на проектите, финансирани от ЕС. Това означава връщане на процента на националното съфинансиране на равнището отпреди кризата. Намаляващият процент на съфинансиране не може да се разглежда като потенциална причина за напрежение в публичните бюджети, но следва да се разглежда и като възможност за по-добри проекти и за по-силно чувство за отговорност и отчетност. Същото се отнася и за вече споменатата по-голяма тематична насоченост към основни цели на политиката, съответстващи на европейските приоритети и предизвикателства като интелигентна и „зелена“ Европа. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Важно условие за прилагане на горното е Европа да се справи с липсата на ефективна комуникация във връзка с политиката на сближаване, която твърде често съпътства финансираните по нея проекти. Макар да отчита факта, че Комисията е дала редица насоки за комуникация, ЕИСК е наясно, че те изобщо не са достатъчни. Често не се знае нищо или се знае малко за това, че определени проекти са били осъществени и/или дори, че всъщност ЕС осигурява финансиране за тях. Това води до слабо или до никакво оценяване на политиката на сближаване. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | ЕИСК призовава Комисията да продължи усилията си за преразглеждане на настоящите задължения за оповестяване и да ги актуализира в значителна степен с оглед на включените изцяло в програмата в областта на цифровите технологии съвременни средства за комуникация, предоставяни от цифровите комуникационни канали. Следва да се използват в по-голяма степен проекти, които могат да служат като примери за добри практики за насърчаване на по-голямо и по-ефективно усвояване на средствата. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | ЕИСК призовава Комисията да разработи план за стратегическа комуникация в сътрудничество с всички заинтересовани участници, включително с организациите на гражданското общество, местните участници и обществеността. Сега повече от всякога е необходимо държавите членки и бенефициерите да гарантират наличието на по-ефективна комуникация относно най-добрите практики и по-лесен достъп до тях. |
| --- | --- |

6.8.

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/159 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/159

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Достойни минимални работни заплати в цяла Европа“

(проучвателно становище по искане на Европейския парламент/Съвета)

(2020/C 429/22)

| Докладчици: | Stefano MALLIA и Oliver RÖPKE |
| --- | --- |

Докладчици:

Stefano MALLIA и Oliver RÖPKE

| Консултация | Европейски парламент, 30.1.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304, първа алинея от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 9.7.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 209/0/8 |

Консултация

Европейски парламент, 30.1.2020 г.

Правно основание

Член 304, първа алинея от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

9.7.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

209/0/8

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Пандемията от COVID-19 нанесе сериозен удар на Европа. Европейският съюз и неговите държави членки са изправени пред икономическа рецесия от исторически мащаб с драматични последици за гражданите и предприятията. Необходими са координирани и решителни краткосрочни и средносрочни политики за запазване на заетостта и доходите, както и за гарантиране на бързо и устойчиво подновяване на икономическите дейности, конкурентоспособността и добре функциониращ социален и икономически модел. Като част от решението са необходими качествени работни места със справедливо възнаграждение — включително достойни минимални работни заплати в цяла Европа. Трябва да се вземат предвид и икономическите фактори, включително производителността и устойчивостта на предприятията. Ефективният граждански диалог е от решаващо значение за постигането на успешен резултат и запазването на доверието на хората. Освен това от съществено значение са силният и ефективен социален диалог и колективното договаряне за справяне с икономическите предизвикателства и предизвикателствата на пазара на труда, както и за осигуряване на възстановяването. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Настоящото проучвателно становище беше поискано от Европейския парламент с оглед на предстоящата инициатива на Комисията относно справедливи минимални работни заплати. Група „Работници“ и група „Многообразие Европа“ на ЕИСК подкрепят гледната точка, че всички работници в ЕС следва да бъдат защитени чрез справедливи минимални работни заплати, които позволяват достоен жизнен стандарт където и да работят. Това е основно право. Група „Работодатели“ счита, че определянето на минимални работни заплати е въпрос от сферата на националното равнище, който се разглежда в съответствие със специфичните особености на съответните национални системи. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Продължават да съществуват значителни различия в законоустановените равнища на минимална работна заплата в държавите членки, което отразява различните нива на икономическо и социално развитие, а в някои случаи равнището на заплатите е значително под прага, под който съществува риск от изпадане в бедност. ЕИСК вече заяви убеждението си, че са необходими допълнителни усилия по отношение на сближаването на заплатите и установяването на минимални работни заплати в държавите членки, като същевременно подчерта, че „компетентността и автономността на националните социални партньори по отношение на процесите на определяне на заплатите трябва да бъдат изцяло зачитани, в съответствие с националните практики“ (1). Тези усилия следва да са насочени и към укрепване на колективното договаряне, което би допринесло и за по-справедливи възнаграждения като цяло. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Заплатите, включително минималните работни заплати, са важен аспект от модела на социалната пазарна икономика на Европейския съюз. Гарантирането на достойни минимални работни заплати във всички държави членки ще спомогне за постигането на редица цели на ЕС, включително сближаване на заплатите във възходяща посока, укрепване на сближаването в социалната и икономическата област, отстраняване на разликите в заплащането между мъжете и жените, подобряване на условията на живот и труд като цяло и гарантиране на еднакви условия на конкуренция на единния пазар. Заплатите представляват заплащане за извършена работа и са един от факторите, които гарантират взаимни ползи за предприятията и работниците. Те са свързани с икономическото положение в дадена държава, регион или сектор. Промените могат да имат отражение върху заетостта, конкурентоспособността и макроикономическото търсене. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Минималните работни заплати следва да бъдат справедливи по отношение на разпределението на заплатите в различните държави и тяхното равнище следва да бъде адекватно и спрямо реалното изражение на цените, за да дават възможност за достоен жизнен стандарт, като същевременно се гарантира устойчивостта на компаниите, предоставящи качествени работни места. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК продължава да изразява загриженост във връзка с факта, че в много държави членки бедността като цяло и сред работещите все още представлява значителен проблем. За справяне с тези проблеми е необходим всеобхватен подход на равнището на ЕС и на държавите членки, включително подкрепа за ефективни схеми за активно приобщаване, придружени от основни и осигуряващи възможности социални услуги. Освен това са необходими и добре функциониращи пазари на труда, публични служби по заетостта и активни политики по отношение на пазара на труда. Комитетът предложи и постепенно преминаване към общи минимални стандарти в осигуряването срещу безработица в държавите членки (2). ЕИСК вече призова за въвеждането на задължителна европейска рамка за достоен минимален доход (3). Въпреки че група „Работници“ и група „Многообразие Европа“ подкрепиха становището, група „Работодатели“ не сподели визията за обвързващ инструмент за минимален доход на европейско равнище. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Европейската комисия заяви намерението си да предложи правен инструмент, който да гарантира, че всички работници в Съюза получават справедлива минимална работна заплата. За група „Работници“ и група „Многообразие Европа“ настоящата инициатива на Комисията е основен аспект от прилагането на принцип 6 от Европейския стълб на социалните права. Комисията поясни, че намерението не е да се определи единна „европейска минимална работна заплата“, да се хармонизира пряко равнището на минималните възнаграждения в ЕС или да се въвеждат законоустановени минимални заплати в държавите членки с широк обхват на колективното договаряне и с определяне на възнагражденията изключително чрез колективни трудови договори. Освен това тя подчерта, че ще зачита изцяло националните правомощия, традиции и особености на всяка държава и свободата на договаряне и автономността на социалните партньори, както и че няма да бъдат предприети действия, които да отслабят добре функциониращите системи за колективно договаряне. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | В своя документ за втората фаза на консултациите относно възможни действия за преодоляване на свързаните със справедливите минимални работни заплати предизвикателства, представен на европейските социални партньори, Комисията изтъкна убеждението си, че има възможност за законодателни и незаконодателни действия на равнището на ЕС съгласно член 153, параграф 1, буква б) от ДФЕС, в рамките на принципите на субсидиарност и пропорционалност и на ограниченията, наложени от член 153, параграф 5 от ДФЕС. Тя посочва, че разглежданите правни инструменти са директива и препоръка. В ЕИСК обаче има различни мнения относно легитимността на евентуална правна инициатива на ЕС по член 153, особено директива. ЕИСК отбелязва също, че европейските социални партньори имат възможност да преговарят и да постигат споразумения съгласно член 155 от ДФЕС. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Поради това ЕИСК признава наличието на опасения във връзка с възможните действия на ЕС в тази област. Сред основните опасения са фактът, че ЕС няма правомощия да предприема действия в областта на „заплащането“, включително равнищата на заплащане, както и че подобни действия биха могли да бъдат вмешателство в автономността на социалните партньори и да застрашат системите за колективно договаряне, по-специално в държавите членки, в които равнищата на минималната работа заплата се определят чрез колективни споразумения. Освен това съществуват различни мнения относно добавената стойност на действията на ЕС, включително в рамките на самия Комитет: макар мнозинството от членовете на ЕИСК да смятат, че подобни действия биха могли да предоставят добавена стойност, други не са съгласни с това. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Група „Работници“ и група „Многообразие Европа“ считат, че са необходими действия, тъй като в ЕС има работници, и по-специално уязвими работници, които са изключени от законоустановените минимални работни заплати и/или ситуации, в които равнището на минималната работна заплата не е подходящо за гарантиране на достоен жизнен стандарт. Поради това би било от полза да се договорят общи прагове на ЕС за определяне на значението на „достоен жизнен стандарт“. Група „Работодатели“ счита, че въпросът за праговете не трябва да се разглежда чрез действия на ЕС, тъй като ЕС няма правомощия в областта на равнищата на заплащане. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК не подценява сложността на свързаните с това въпроси. Важно е всяко действие на ЕС да се основава на точен анализ и разбиране на положението и чувствителността в държавите членки и да зачита напълно ролята и автономността на социалните партньори, както и различните модели на колективни трудови правоотношения. Освен това е важно всяка инициатива на ЕС да запазва моделите в тези държави членки, в които социалните партньори не считат, че са необходими законоустановени минимални работни заплати. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Съгласно направения на национално равнище избор социалните партньори, при пълно зачитане на тяхната автономност и на избраното от тях равнище, са най-подходящите участници за определяне на заплатите. Що се отнася до системите за определяне на законоустановени минимални работни заплати, важна е своевременната и подходяща консултация със социалните партньори, за да се гарантира, че се отчитат нуждите и на двете страни. ЕИСК изразява съжаление, че в някои държави членки социалните партньори не участват или не са консултирани в достатъчна степен в рамките на системите за определяне на законоустановени минимални работни заплати или механизмите за коригиране. ЕИСК приветства факта, че Комисията признава, че има възможност за действия на равнището на ЕС за насърчаване на ролята на колективното договаряне в подкрепа на адекватността и обхвата на минималната работна заплата. В действията на ЕС във връзка с минималната работна заплата могат да бъдат включени мерки в подкрепа на колективното договаряне, като в същото време се зачитат различните системи на колективни трудови правоотношения. Това е в съответствие с предходните препоръки на ЕИСК, в които се призовава за укрепване на колективното договаряне и социалния диалог, както и за подкрепа за изграждането на капацитет на социалните партньори. Договорите за възлагане на обществени поръчки също биха могли да се използват като допълнителен начин за подпомагане на колективното договаряне в целия ЕС. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Основна информация и контекст

| 2.1. | Европейският парламент поиска това проучвателно становище с оглед на предстоящата правна инициатива на Комисията относно справедливи минимални работни заплати. Германското председателство, започващо през юли 2020 г., също даде знак, че темата за минималните работни заплати ще бъде сред неговите приоритети. ЕИСК приветства възможността да продължи да допринася за дискусията относно това какво действие би могло да се предприеме на европейско равнище, като се вземат предвид различните обстоятелства в държавите членки и разделението на правомощията между ЕС и националното равнище. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Пандемията от COVID-19 представлява най-голямата извънредна ситуация в здравната, социалната и икономическата област за цяло едно поколение. В допълнение към спешните действия се изискват широкомащабни, координирани и решителни политически действия в краткосрочен и средносрочен план, за да се избегнат дълготрайни отрицателни последици за обществото, икономиката и сферата на труда. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕС и неговите държави членки са изправени пред икономическа рецесия от исторически мащаб. Според пролетната икономическа прогноза на Европейската комисия общият БВП на ЕС би могъл да спадне със 7,5 % през 2020 г. и да нарасне с около 6 % през 2021 г., макар и с големи разлики между държавите членки (4). Предприятията, особено МСП и микропредприятията, в цяла Европа са изправени пред безпрецедентни икономически последици и трудни решения по отношение на своето оцеляване, включително по отношение на задържането или уволнението на служители. Много икономически сектори бяха сериозно засегнати от мерките за ограничаване на движението и много дружества се опасяват, че може да изпаднат в несъстоятелност, например в секторите на услугите, хотелиерството, ресторантьорството и кетъринга, както и на културата. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Публичните услуги бяха засегнати тежко, а именно здравеопазването и системите за социална закрила, които са подложени на натиск да подпомагат нуждаещи се хора. Без твърди публични действия и подкрепа, COVID-19 би могъл да доведе и до увеличаване на безработицата, непълната заетост и бедността. Повече от една четвърт от респондентите в анкета за COVID-19 на Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд (Eurofound) заявяват, че са изгубили работата си временно (23 %) или постоянно (5 %) (5). Комисията прогнозира (6), че равнището на безработица в ЕС може да нарасне от 6,7 % на 9 % през 2020 г., преди да спадне до около 8 % през 2021 г., отново с разлики между държавите членки. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Кризата, предизвикана от COVID—19, подчерта остро особената уязвимост на самостоятелно заетите лица, работниците с нестандартни форми на заетост и несигурна заетост, които твърде често са изправени пред изключване от мрежите за социална закрила, които биха облекчили загубата на техните доходи или работни места. Работниците в сектори, осигуряващи основни услуги, често при голям личен риск, заслужиха обществено признание за приноса си към обществото. Техните работни места, например в здравеопазването и социалните услуги, търговията на дребно, услугите за доставка и почистването, са важни за цялото общество, но често са подценявани и се нуждаят от по-голямо уважение. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Трябва да се обърне по-голямо внимание на жените, работниците мигранти и тези от етническите малцинства — които са представени непропорционално високо в някои от тези основни сектори — за да се гарантира, че те се ползват с пълния набор от трудови права, като те може да се нуждаят и от по-добра защита чрез мрежите за социална сигурност. Младите хора на възраст под 25 години са особено тежко засегнати от загубата на работни места (включително схемите за чиракуване) и прекъсването на своето образование и обучение. Сега те са изправени пред още по-големи пречки пред навлизането на пазара на труда, както и други уязвими групи, например хората с увреждания и други лица, подложени на дискриминация, които вече са били в неравностойно положение по отношение на достъпа до пазара на труда. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Европа не може да си позволи да изгуби още едно десетилетие. В краткосрочен план трябва да се постави акцент върху защитата на предприятията и запазването на работни места. Трябва да се извлекат поуки от реакциите на икономическата и финансова криза от 2008 г., които имаха значителни и трайни последици за ЕС и неговите граждани. Трябва да се предприемат мерки за гарантиране на заетостта и доходите, както и за да се позволи безопасно и бързо възстановяване на икономическата дейност с цел осигуряване на устойчив растеж, по-стабилно възстановяване, конкурентоспособност, по-справедлив, производителен и добре функциониращ социален и икономически модел. Гражданският диалог и ефективното участие на всички заинтересовани страни са от съществено значение за осигуряването на ефективен отговор на COVID-19 и за запазване на доверието на гражданите. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Част от решението трябва да бъде създаването на качествени работни места и определянето на справедливи работни заплати — включително минимални работни заплати, които дават възможност на всеки работник да има достоен жизнен стандарт и които отчитат икономическите фактори, включително производителността. Колективното договаряне и социалният диалог играят съществена роля в тези усилия и трябва да се укрепят и/или подпомагат на всички равнища в съответствие с националните системи на колективни трудови правоотношения. |
| --- | --- |

2.8.

Европейският стълб на социалните права и подновеният ангажимент за справедливи работни заплати и колективно договаряне в ЕС

| 2.9. | Чрез провъзгласяване на европейския стълб на социалните права (социален стълб/ЕССП) на срещата на върха в Гьотеборг през ноември 2017 г. Европейският парламент, Съветът и Комисията потвърдиха ангажимента си да работят за по-справедлива и по-равнопоставена Европа. Стълбът следва да служи като ориентир за подновено сближаване във възходяща посока към подобряване на условията на труд и живот и за насочване на реформите на пазарите на труда и социалните политики. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | ЕИСК многократно е изтъквал необходимостта от конкретни действия, за да бъдат приложени на практика принципите на Стълба. Освен повишаването на конкурентоспособността и производителността, в съответствие с Принцип No 6 от Стълба, основен акцент за сближаването следва да бъде насърчаването на адекватни минимални работни заплати, които осигуряват достоен жизнен стандарт на работниците и техните семейства в контекста на националните икономически и социални условия, и които се определят по прозрачен и предвидим начин в съответствие с националните практики и като се зачита автономността на социалните партньори (7). |
| --- | --- |

2.10.

3.   Общи бележки

3.1.   Общи съображения

| 3.1.1. | В политическите си насоки за Европейската комисия за мандата 2019—2024 г. (8) председателката Урсула фон дер Лайен излага своето намерение „да предложи правен инструмент, който да гарантира, че всеки работник в Съюза получава справедлива минимална работна заплата“. На 14 януари 2020 г. Европейската комисия постави началото на първия етап от консултации със социалните партньори съгласно член 154 от ДФЕС относно възможни действия за справяне с предизвикателствата, свързани със справедливите минимални работни заплати. Във втората фаза на консултацията, публикувана на 3 юни, Европейската комисия посочва необходимостта от действия на равнището на ЕС и изяснява своята цел за по-нататъшна работа по евентуален правен инструмент, т.е. директива или препоръка. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Европейският икономически и социален комитет вече заяви убеждението си, че са необходими допълнителни усилия по отношение на сближаването на заплатите и установяването на минимални работни заплати в държавите членки, като същевременно подчерта, че „компетентността и автономността на националните социални партньори по отношение на процесите на определяне на заплатите трябва да бъдат изцяло зачитани, в съответствие с националните практики“ (9). Целта следва да бъде да се гарантира, че минималните работни заплати във всички държави — членки на ЕС, осигуряват на всички работници достоен жизнен стандарт, като същевременно отчитат икономическите фактори. Това ще допринесе за целта на ЕС за подобряване на условията на живот и труд на неговите граждани и за амбициозната цел на Комисията за „Съюз с по-големи амбиции“. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | ЕИСК също така изрази своята загриженост във връзка с липсата на ефективен обхват на социалния диалог в някои държави членки и поради това посочи, че е необходимо да се насърчават социалният диалог и колективното договаряне на всички подходящи равнища в съответствие с националните системи на колективни трудови правоотношения. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   По-широкият контекст

| 3.2.1. | Важни съображения от по-общ характер, например функционирането на пазара на труда, функционирането на публичните служби по заетостта и активните политики на пазара на труда, както и функционирането на данъчното облагане, социалната сигурност (включително обезщетенията за безработица), системите за социална закрила, образование и обучение, и на единния пазар оказват въздействие върху възходящото икономическо и социално сближаване и борбата с бедността. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Заплатите са свързани с икономическото положение в дадена държава, регион или сектор. Промените могат да имат отражение върху заетостта, конкурентоспособността и макроикономическото търсене. Производителността е от значение за функционирането на пазара на труда и за перспективите за заетост, по-специално на нискоквалифицираните работници и навлизащите на пазара на труда, както и за възможностите за кариерно развитие за лицата на минимална работна заплата. Всички работници следва да се възползват от развитието на производителността и растежа, включително и най-ниско платените. В същото време, когато общите разходи за наемане на работник се увеличават, повишаването на производителността също е много важно, за да се гарантира конкурентоспособността на икономиката на ЕС. Данъците и непреките разходи за труд, включително вноските за социално осигуряване, плащани от работодателите и работниците, понякога могат да доведат до големи разлики между брутните и нетните заплати със съответното въздействие върху нетното заплащане на работниците, както и върху разходите за работодателите. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Минималните работни заплати оказват въздействие и върху цялата структура на възнагражденията. Допълнителни важни фактори, които трябва да бъдат взети предвид, са процентът на работниците, на които се плаща минималната работна заплата, тенденциите в развитието на заплатите, равнищата на цените и покупателната способност, както и равнището на минималните работни заплати във връзка с общото разпределение на заплатите в страната. Минималните работни заплати следва да бъдат справедливи по отношение на разпределението на заплатите в различните държави и тяхното равнище следва да бъде адекватно и спрямо реалното изражение на цените, за да дават възможност за достоен жизнен стандарт, като същевременно се гарантира устойчивостта на компаниите, предоставящи качествени работни места. От 2010 г. насам в ЕС се наблюдава тенденция на сближаване във възходяща посока на националните брутни минимални работни заплати по стандарти на покупателна способност, като по-специално държавите от Централна и Източна Европа се доближиха около средното за ЕС равнище (10). Въпреки това разликите са все още много големи, а през последните години тенденцията на сближаване се забави (11). |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Необходимостта от достойни минимални работни заплати в Европа

| 3.3.1. | Правото на справедливи и равнопоставени условия на труд и възнаграждение е основно право, залегнало в международните и европейските инструменти за правата на човека. Заплатите, включително минималните работни заплати, са важен аспект от модела на социалната пазарна икономика на Европейския съюз. Те представляват заплащане за извършена работа и са един от факторите, които осигуряват взаимни ползи за предприятията и работниците в рамките на добре функциониращи пазари на труда, както и често са основен елемент на колективното договаряне. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Освен това минималните работни заплати имат и други функции, като например защита на работниците срещу непропорционално ниско заплащане и бедност сред работещите (12). Въпреки че качествената заетост продължава да бъде най-добрият начин за излизане от условията на бедност, към момента работата не е автоматична гаранция срещу бедност, особено за тези, които не работят на пълно работно време. Близо един от всеки десет работници в ЕС получават „около“ или по-малко от националната законоустановена минимална работна заплата (13). През 2018 г. едно от десет наети лица на възраст 18 и повече години е било изложено на риск от бедност, а работниците в осем държави членки са печелили по-малко в реално изражение, отколкото в началото на кризата през 2008 г. Освен това през последните десет години в повечето държави членки се е увеличил делът на заетите лица, изложени на риск от бедност, въпреки че в някои от тях е останал непроменен или е намалял. В някои държави съществуващите минимални прагове на възнагражденията понастоящем не са подходящи за извеждане на работниците от бедност само чрез заетост (14). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Съществува консенсус относно това, че Европейският съюз и държавите членки трябва да положат повече усилия, за да се справят с бедността, включително с бедността сред работещите. В документите за консултация относно справедливата минимална работна заплата Комисията признава, че достойното минимално възнаграждение може да играе важна роля за намаляване на бедността сред работещите бедни. ЕИСК счита, че най-ефективният начин за намаляване на бедността сред работещите е чрез достойни минимални заплати и ориентирани към човека, интегрирани политики за активно приобщаване, които насърчават достъпа до адекватни минимални доходи, услуги за заетост и качествени работни места, както и до основни и базови социални услуги, в съответствие с препоръката на Комисията от 2008 г. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Има многобройни причини, които водят до бедност сред работещите, а Eurofound (15) стигна до заключението, че макар адекватната минимална работна заплата да е основен стълб на всеки модел за социална закрила на работещите бедни, връзката между минималните работни заплати и бедността сред работещите е сложна. Важен фактор, който следва да се вземе предвид, е съставът на домакинството: въпреки че в някои държави получаването на минимална работна заплата може да бъде достатъчно, за да защити от риск от бедност един възрастен, то често не е достатъчно за издръжката на повече от едно лице, ако в домакинството няма друг работещ. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | И равнището на разходите за живот може да бъде ключов елемент, който тласка към бедност домакинствата и следва да се вземе под внимание, при целесъобразност на национално равнище, когато се определя дали минималните работни заплати са адекватни. Обезщетенията за работещи, социалните помощи, социалните трансфери и отпускането на семейни помощи също могат да играят важна роля за облекчаване или предотвратяване на бедността сред работещите в зависимост от състава на домакинството. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Също така много правителства предпочитат да намалят данъка върху доходите и вноските за социално осигуряване като начин за увеличаване на нетните доходи на работниците, получаващи законоустановения минимум, и други нископлатени работници. Това обаче може да има по-широки последици за политиката, включително отслабване на системата на обществено здравеопазване и социалната система, както и на обществените услуги като цяло. Освен тези преки мерки в доклада на Eurofound е проучено и прилагането на непреки мерки за борба с бедността сред работещите (16), но тяхното въздействие не може да се оцени лесно и е необходима по-конкретна оценка. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | В по-общ план, що се отнася до справянето с бедността, ЕИСК вече призова за въвеждането на задължителна европейска рамка за достоен минимален доход, позволяваща системите на минимален доход в държавите членки да станат трансгранични, да получат подкрепа и да се превърнат в „достойни“ (подходящи), като първи важен отговор на този продължаващ сериозен проблем на бедността в Европа (17). Въпреки че група „Работници“ и група „Многообразие Европа“ подкрепиха становището, група „Работодатели“ не сподели визията за обвързващ инструмент за минимален доход на европейско равнище, като вместо това предпочете отворения метод на координация (18). Комитетът предложи и постепенно преминаване към общи минимални стандарти в осигуряването срещу безработица в държавите членки, които да предложат защитна мрежа за работниците в случай на загуба на работното място и да предоставят защита срещу бедността (19). Това ще бъде като автоматичен стабилизатор и ще насърчава сближаването във възходяща посока в ЕС. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Необходим е и цялостен подход, който да включва, наред с другото, ефективни схеми за минимални доходи, подходящи реформи в областта на социалната сигурност и повече инвестиции в областта на обществените услуги. От решаващо значение за изкореняването на бедността е да се продължи обсъждането на начините за постигане на равнището на ЕС на прага, под който съществува риск от изпадане в бедност (показател за дял на лицата, изложени на риск от изпадане в бедност, на равнището на ЕС (20)) в съчетание с националните референтни бюджети, които изчисляват разходите за необходимите стоки и услуги (включително различните използвани методологии). Следва да се отчита социалното преразпределение, данъчното облагане и жизненото равнище във всяка държава — членка на ЕС (21), и да се контекстуализира определянето на прага, под който съществува риск за дял от лицата от изпадане в бедност, в многоизмерната действителност на бедността. |
| --- | --- |

3.3.8.

| 3.3.9. | Почти във всички държави членки делът на жените сред лицата с минимална работна заплата е непропорционално висок (22). Има данни, които показват, че достойните минимални работни заплати може да имат и положително въздействие върху разликата в заплащането на жените и мъжете в долната част на скалата на разпределение на заплатите, ако бъдат придружени от мерки на политиката за преодоляване на структурните неравенства между половете на пазарите на труда и в обществото. По същия начин и други лица, които са в неравностойно положение, като работници мигранти, хора с увреждания и хора от етнически малцинства също ще имат значителна ползва от достойни минимални заплати. Освен това, за да се подобрят равнищата на заетост на работниците с увреждания, субсидиите или данъчните облекчения за заплатите следва да бъдат предоставени на работодателите от компетентните публични органи, за да се покрият допълнителните разходи, свързани със заетостта им. |
| --- | --- |

3.3.9.

| 3.3.10. | И накрая, в контекста на достойните заплати в Европа, ЕИСК също така подчертава, че добре функциониращите системи за колективно договаряне, по-специално за секторно колективно договаряне, играят решаваща роля за осигуряването на справедливи и адекватни заплати в цялата структура на възнагражденията, включително на законоустановени минимални работни заплати, когато такива съществуват. Те са необходими и за насърчаване на сближаването на възнагражденията във възходяща посока в рамките на държавите и между тях, както и за осигуряване на балансиран подход между социалните и икономическите съображения. |
| --- | --- |

3.3.10.

3.4.   Необходимост и осъществимост на действията на равнището на ЕС

| 3.4.1. | На първия етап на консултации със социалните партньори Комисията определи различни начини, по които действията на ЕС биха могли да донесат добавена стойност: като допринесат за гарантиране на справедливи минимални работни заплати, като помогнат на държавите членки да постигнат сближаване във възходяща посока по отношение на условията на труд, като гарантират еднакви условия на конкуренция на единния пазар и като увеличат покупателната способност на нископлатените работници. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | По време на втората фаза на консултациите със социалните партньори Европейската комисия изяснява целите на действията на ЕС и политическите цели на дадена инициатива (23). Според Комисията общите цели на подобна инициатива биха били да се гарантира: че всички работници в ЕС са защитени чрез справедлива минимална работна заплата, която да им дава възможност за достоен жизнен стандарт, където и да работят, и че са определени подходящи равнища на минималните работни заплати, като същевременно се гарантира достъпът до заетост и отчитането на въздействието върху създаването на работни места и конкурентоспособността. По-голямата част от членовете на ЕИСК приветства определените от Комисията цели и смята, че те следва да бъдат постигнати чрез действия на равнището на ЕС относно справедливи минимални работни заплати. Една малцинствена група обаче счита, че не би било подходящо да се предприемат действия на ЕС за някои от тези цели. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Комисията подчерта, че намерението ѝ не е да определи единна „европейска минимална работна заплата“ или да хармонизира пряко равнището на минималните възнаграждения в ЕС, и изтъкна, че ще зачита изцяло националните компетенции, националните традиции и особености на всяка държава и свободата на договаряне на социалните партньори. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Въпреки че мнозинството от държавите членки имат законоустановена или национална минимална работна заплата, между тях съществуват значителни различия по отношение на законоустановените/националните минимални работни заплати, които отразяват различните равнища на икономическо и социално развитие. Към януари 2020 г. законоустановените минимални работни заплати в държавите членки варираха от 312 EUR до 2 142 EUR на месец. Като цяло месечните минимални работни заплати са под 600 EUR в източната и над 1 500 EUR в северозападната част на ЕС (24). Във втория етап на консултацията Комисията отбелязва, че в повечето държави членки адекватността на минималната заплата се е подобрила (25). Въпреки това все още са налице различия и в значителен брой държави членки законоустановената минимална работна заплата е равна или по-ниска от 50 % от брутната медианна заплата за работа на пълно работно време (26) и значително по-ниска от прага на заплатите, под който съществува риск от изпадане в бедност, в размер на 60 % от медианната заплата, поради което сама по себе си тя не може да изведе работниците от бедност. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Минималната работна заплата следва да гарантира достоен жизнен стандарт. Група „Работници“ и група „Многообразие Европа“ считат, че в редица държави членки равнищата на минималните работни заплати все още не са адекватни и че „референтната“ нетна законоустановена минимална работна заплата трябва да бъде значително над прага на бедността — определен в контекста на ЕС чрез използване на показателя за дял на лицата, изложени на риск от изпадане в бедност, в размер на 60 % от националния медианен еквивалентен разполагаем доход на домакинство след социалните трансфери — и да бъде справедлив по отношение на общите заплати на пазара на труда. Такъв референтен показател би осигурил подходящи нива на обезщетения и би възпрепятствал оказването на натиск върху работниците за приемане на несигурна заетост с отрицателни условия, свързани със схемите за минимален доход. Увеличаването на сегмента с по-ниски заплати чрез преминаване към минимални работни заплати, предпазващи от бедност, би разширило и данъчната основа за правителствата, с което ще се допринесе за финансирането на адекватни системи за социална закрила. Група „Работодатели“ обаче счита, че този въпрос не трябва да се разглежда чрез действия на ЕС, тъй като ЕС няма правомощия в областта на заплащането, и по-специално равнищата на заплащане в съответствие с решения на Съда на ЕС. Според поддръжниците на това мнение максималните допустими действия са провеждане на обсъждания и обмен на мнения чрез отворения метод на координация или процеса на европейския семестър относно това как да се гарантират адекватни равнища на обезщетения и адекватни схеми за минимален доход и как, наред със заетостта, това може да подкрепи финансирането на адекватни системи за социална закрила. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | ЕИСК отчита повдигнатите различни опасения по отношение на възможните действия на ЕС в тази област. По-специално съществуват коренно противоположни мнения по отношение на компетентността на ЕС. Някои твърдят, че тъй като в член 153, параграф 5 от Договора за функционирането на Европейския съюз „заплащането“ е изключено от законодателната компетентност на ЕС, няма възможност за действие на равнището на ЕС. От друга страна, според други, сред които и Комисията, има възможности за действие на равнището на ЕС и член 153, параграф 5 няма да възпрепятства това. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Съществуват опасения също така, особено в държавите членки, в които минималните работни заплати се определят единствено или предимно чрез колективно договаряне, че подобни действия биха били вмешателство в автономността на социалните партньори. Ето защо е важно всяка инициатива на ЕС да запазва моделите в тези държави членки, в които социалните партньори не считат, че са необходими законоустановени минимални работни заплати. По същия начин мерките за насърчаване на колективното договаряне, по-специално на секторното колективно договаряне, следва изцяло да зачитат различните национални системи на колективни трудови правоотношения и да не се настоява за универсален подход. |
| --- | --- |

3.4.7.

| 3.4.8. | Друг повод за загриженост е, че една европейска политика за законоустановени минимални заплати би могла да има отрицателни последици за заетостта, особено в случая на младите хора и нискоквалифицираните работници, и би могла да влоши неспазването, което да тласне редица нископлатени работници към неформална заетост (27). На това обаче може да се противодейства, ако равнището на минималната работна заплата бъде определено по подходящ начин, т.е. да подпомага доходите на работниците, без да засяга заетостта, да бъде обусловено от специфични за отделните държави фактори, в т.ч. поведенческата реакция на работодателите, степента на конкуренция на пазара за продукти и на пазара на труда, и неговото взаимодействие с други политики, по-специално в областта на данъците и социалните обезщетения (28). В действителност има конкретни примери за държави членки, в които въвеждането на минимални работни заплати не е оказало отрицателно въздействие върху създаването на работни места и в които дори значителни увеличения на минималната работна заплата са довели до положителни макроикономически последици, включително ръст на броя работни места (29). |
| --- | --- |

3.4.8.

| 3.4.9. | ЕИСК напълно разбира сложността на въпросите в този дебат и признава, че минималните работни заплати не са магическата формула, която ще реши всички проблеми. При все това един общ подход на ЕС с ясни цели на политиката, които държавите членки да постигат чрез различни средства, и който гарантира участието на социалните партньори, като част от добре функциониращи системи за колективно договаряне, би могъл да гарантира запазването на правата на работниците на справедливо възнаграждение и на свободата на сдружаване и на нуждите на работодателите по отношение на производителността и конкурентоспособността. Ако се съчетае с по-широки мерки, това би могло да допринесе и за сближаване във възходяща посока и социален напредък в целия ЕС чрез намаляване на разликите в доходите и заплатите между държавите членки, намаляване на бедността сред работещите и постигане на равнопоставени условия на конкуренция в рамките на единния пазар. |
| --- | --- |

3.4.9.

| 3.4.10. | Всяка европейска инициатива в областта на справедливите минимални работни заплати, включително аспектите, свързани с насърчаването и подкрепата на добре функциониращото колективно договаряне за определяне на заплатите, трябва да бъде изготвена въз основа на прецизен анализ и разбиране на ситуацията в държавите членки и при пълно зачитане на ролята и автономността на социалните партньори, както и на различните модели на колективни трудови правоотношения. |
| --- | --- |

3.4.10.

4.   Към европейска правна инициатива за законоустановени минимални работни заплати, включително подкрепа и насърчаване на участието на социалните партньори

4.1.   Концепцията за минимални работни заплати

| 4.1.1. | Заплатите се влияят от редица различни фактори, като например сектора и отрасъла и тяхната експозиция на конкуренцията в световен мащаб, издръжката на живота, предлагането и търсенето на пазара, производителността, разпределението на заплатите, равнището на колективно договорените заплати, индивидуалната компетентност и ефективност, и отчитат начина, по който се извършва и оценява работата. Те възнаграждават извършената работа в съответствие с приложимото законодателство, колективните трудови договори и практики. Може да се счита, че общото възнаграждение обхваща различни елементи, в зависимост от начина на определяне в държавите членки, регионите или в съответствие с различните колективни трудови договори. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Минималните работни заплати се определят от МОТ като „минималния размер на възнаграждението, което един работодател е задължен да заплати на наетите лица за извършената работа през определен период, който не може да бъде намален чрез колективен трудов договор или индивидуален договор“ (30). Съгласно Конвенция No 131 на МОТ за определяне на минималната работна заплата (31), определянето на справедливи минимални работни заплати означава отчитане на нуждите на работниците и техните семейства, включително общото равнище на заплатите в държавата и издръжката на живота, както и икономическите фактори, включително производителността и заетостта. Освен това в нея се предвижда да бъде гарантирана обстойна консултация със социалните партньори при определянето на минималната работна заплата. Всичките десет държави — членки на ЕС (32), които са ратифицирали конвенцията, имат система на законоустановена минимална работна заплата. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Ефективността на законоустановените минимални работни заплати зависи от много фактори, които се прилагат в различна степен в зависимост от националния контекст, като например обхвата на работниците; това дали те се определят и коригират на адекватно равнище, което да покрива нуждите на работниците и техните семейства, като същевременно се вземат предвид икономически фактори, като производителността, и дали работодателите спазват разпоредбите относно минималната работна заплата (33). Тя зависи и от това дали се подкрепя участието на социалните партньори и дали съществува ефективна система за колективно договаряне, която да допълва определянето на законоустановената минимална работна заплата. Действията на ЕС би трябвало да подкрепят необходимите подобрения в тези области, наред с останалите. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | В държавите членки, в които социалните партньори отговарят за определянето на минимални работни заплати, делът на работниците, които официално не са обхванати от такива споразумения, варира от 2 % в Австрия до около 10 % в Швеция, Финландия и Италия и около 20 % в Дания. Следва да се има предвид, че в Швеция и Дания по-голямата част от тези работници, които официално не са обхванати от минимална работна заплата, са или високо платени административни служители, чиито възнаграждения са значително над колективно договорените минимални работни заплати, или работещи студенти или други млади работници, които влизат на пазара на труда. В действителност работодателите често, без да са задължени, прилагат минималните заплати по сектори за работници, които официално не са обхванати от тях. В Италия обаче тези, които не са обхванати, са или недекларирани, или самостоятелни работници, които работят по индивидуално определени условия за случайна работа, особено млади работници. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Европейската комисия, Съветът и европейските социални партньори изтъкнаха значението на насърчаването на социалния диалог и зачитането на автономността на социалните партньори и призоваха също държавите членки да подкрепят подобряването и функционирането на социалния диалог на национално равнище (34). Важно е една евентуална инициатива за минимална работна заплата да не отслаби системите за колективно договаряне в нито една държава членка, например като се намали контролът на социалните партньори върху заплатите. |
| --- | --- |

4.1.5.

4.2.   Национални системи/институции за определяне на заплатите в Европейския съюз

| 4.2.1. | Системите за определяне на минималната заплата и ролята и капацитетът на социалните партньори се различават значително между държавите членки поради разлики в техните национални традиции, както и различни икономически и социални фактори и политическата и конституционна рамка на държавата. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Някои държави членки са избрали законоустановена минимална работна заплата, при която заплатите трябва най-малко да отговарят на минимално равнище, определено от закона. В тези държави може да има (по-високи) секторни и междусекторни минимални работни заплати, определени от социалните партньори. В други държави без законоустановени минимални работни заплати трудовите възнаграждения се определят изключително или предимно от социалните партньори в рамките на колективните трудови договори на национално, секторно и/или фирмено равнище. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | В държавите членки със законоустановени минимални работни заплати обикновено повечето работници са обхванати, в някои случаи обаче се допускат изключения за определени категории, което означава, че тези работници получават по-малко от законоустановения минимум. Освен това в 11 държави членки се прилагат специални ставки (35). Тези ставки се прилагат главно за по-млади хора или хора с по-малък опит и/или чираци, но могат да се прилагат и за неквалифицираните работници и за хората с увреждания, наред с другите примери. Освен това някои държави определят по-високи ставки въз основа на уменията на служителите (36). Както посочва Комисията, пропуските в обхвата могат да имат отрицателни последици за тези работници и за икономиката като цяло. Трябва да се направи оценка на последиците от тези изключения, както и на по-широко обхващане на работниците, за да се разберат различните национални подходи и възможните причини за изключенията, както и последиците. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | В държавите без законоустановени минимални работни заплати минималните заплати се прилагат само за работници, обхванати от колективни трудови договори. Въпреки че в повечето от тези държави има много висока степен на обхват на колективното договаряне (над 80 %), в някои случаи определени работници остават необхванати (37). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Адекватността е съществен елемент, когато се разглежда дали законоустановените минимални работни заплати са „справедливи“ и дали те осигуряват достоен жизнен стандарт за работниците и техните семейства. Следва да се вземе предвид и тяхното равнище по отношение на общото разпределение на заплатите в държавата. Група „Работници“ и група „Многообразие Европа“ са на мнение, че биха били от полза общи критерии на ЕС за минималните прагове, необходими за осигуряването на „достоен жизнен стандарт“. Съществуват различни възможности за установяване на такива прагове, например използване на референтна кошница от стоки, които осигуряват повече от единствено прехрана и/или за определяне на тези прагове спрямо процент от медианната или брутната средна заплата за работа на пълно работно време. Необходимо е допълнително обсъждане на това какви биха могли да бъдат тези прагове и как могат да бъдат постепенно достигнати. Група „Работодатели“ счита, че въпросът за праговете не трябва да се разглежда чрез действия на ЕС, тъй като ЕС няма правомощия в областта на равнищата на заплащане в съответствие с решения на Съда на ЕС (38). Важно е да се гарантира, че при прегледа на законоустановените минимални работни заплати се вземат под внимание тяхната адекватност и редовността на прегледите, както и че е налице ясна процедура, която изцяло ангажира социалните партньори. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Съгласно Европейския комитет за социални права към Съвета на Европа (ECSR) „понятието „достоен жизнен стандарт“ надхвърля чисто материалните продукти от първа необходимост, като храна, облекло и жилищно настаняване, и включва необходимите ресурси за участие в културни, образователни и социални дейности“. В последните си заключения (39) този комитет установи, че равнищата на минималните работни заплати в различните държави членки не осигуряват достоен жизнен стандарт на работниците и техните семейства. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Понастоящем няколко държави членки позволяват на работодателите приспадания на законоустановената минимална работна заплата (напр. за прекъсвания или закупено оборудване) или включване на допълнителни плащания (например за извънреден труд, премии) при изчисляването на заплатата. ECSR, както и наблюдаващите органи на равнището на ООН и МОТ са установили, че в някои държави членки това не зачита правото на работниците на справедливо възнаграждение. |
| --- | --- |

4.2.7.

4.3.   Ролята на социалните партньори в законоустановените системи за определяне на минималната работна заплата

| 4.3.1. | Съществуват големи различия в участието на социалните партньори в системите за определяне на законоустановената минимална работна заплата. В някои държави, за съжаление, правителствата взеха едностранни решения относно минималната работна заплата без адекватно участие или консултация със социалните партньори. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Механизмите, които позволяват своевременна и подходяща консултация със социалните партньори, спомагат да се гарантира отчитането на различната икономическа ситуация и различното положение на пазарите на труда. Те могат да спомогнат и за постигането на споразумения между съответните национални органи и социалните партньори, осигуряващи балансиран резултат, който да отчита потребностите както на работодателите, така и на работниците. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Наличието на прозрачни, ясни и стабилни критерии за коригиране на законоустановените минимални работни заплати с цел гарантиране на тяхната адекватност при отчитане на икономическите фактори спомага за подобряване на разбирането и предвидимостта за работодателите, работниците и техните представители. За съжаление в някои държави членки те липсват. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Социалните партньори следва да участват по подходящ начин в консултациите относно законоустановените минимални работни заплати съгласно нуждите на двете страни в трудовите правоотношения, включително в установяването на подходящи критерии за определяне на адекватно равнище и в оценката на всички възможни адаптации. Освен това подкрепата от ЕС и държавите членки за изграждане на капацитет на националните социални партньори може да им помогне да се включат в колективното договаряне, включително по целесъобразност при определянето на заплатите, както и в дискусиите относно законоустановените минимални работни заплати. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Ролята на колективното договаряне при определянето на минималната работна заплата

| 4.4.1. | Работните заплати, договорени от социалните партньори, се основават на балансирано споразумение между тях, което е важно, за да се гарантира, че заплатите са справедливи и за двете страни в трудовите правоотношения. Пет от шестте държави, в които минималните работни заплати се определят чрез колективно договаряне, са сред тези с най-висок процент на колективно договаряне. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | ЕИСК приветства индикацията, че с нито една своя инициатива Комисията „не възнамерява да въведе законоустановени минимални работни заплати в държавите с висок процент на колективно договаряне, където определянето на заплатите се извършва изключително по този начин“ (40). Това схващане е отражение на факта, че съгласно направения избор на национално равнище социалните партньори, при пълно зачитане на тяхната автономност и на равнището на техния избор, са най-подходящите участници при формулирането и провеждането на политики и механизми за определяне на заплатите. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Колективното договаряне е от първостепенно значение и при определянето на равнищата на заплатите в много от държавите, в които има законоустановена минимална работна заплата, а договорените в тях споразумения често подобряват определените от правителството ставки. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Необходимостта от подкрепа и насърчаване на колективното договаряне в държавите членки

| 4.5.1. | Въздействието и мащабът на законоустановените минимални работни заплати зависят от това как те си взаимодействат с другите политики и с институциите на пазара на труда. Едно такова взаимодействие е между минималните работни заплати и колективното договаряне. Относителната сила на колективното договаряне в различните държави е един от основните определящи фактори за наличието и мащаба на въздействието (41). |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Там, където системите за колективно трудово договаряне функционират добре, те подкрепят по-висока заетост и по-ниска безработица за всички работници. Координацията между договарящите страни помага на социалните партньори да вземат предвид състоянието на икономическия цикъл и макроикономическото въздействие на колективните трудови договори върху конкурентоспособността (42). |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Правото на свобода на сдружаване, на организиране и колективно договаряне са основни права, залегнали в международните и европейските инструменти за правата на човека. Всички държави членки са ратифицирали Конвенция No 87 на МОТ за синдикалната свобода и закрила на правото на синдикално организиране и Конвенция No 98 на МОТ за правото на организиране и на колективно договаряне. Равнището и обхватът на колективното договаряне се различават значително между държавите членки от само 7 % в Литва до 98 % в Австрия. От 2000 г. насам колективното договаряне е намаляло в 22 държави членки и се изчислява, че най-малко 3,3 милиона по-малко работници вече са обхванати от колективен трудов договор. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Според доклад на ОИСР колективното договаряне е изправено както пред стари предизвикателства (като намаляване на обхвата на колективното договаряне и намаляване на членството в синдикати), така и пред нови такива, като например увеличаващия се брой работници с нестандартни форми на заетост (т.е. на временно непълно работно време и самостоятелна заетост), които може да нямат достъп до колективно договаряне (43). В почти всички държави членки се отбелязва намаляване на обхвата на колективното договаряне от началото на икономическата и социалната криза (44), тъй като тя предизвика промени в режимите за договаряне на заплатите в редица държави, а в други разшири допълнително съществуващия курс към децентрализация. Това се дължеше на различни национални условия и в няколко случая на действия на ЕС като условие за икономически спасителни операции. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | ЕИСК често подчертава предизвикателствата, които пораждат новите и гъвкавите форми на заетост, по-специално, че много работници може да останат извън структурите за колективно договаряне и синдикално представителство. Той също така е подчертавал необходимостта от засилване на ролята на социалния диалог и колективното договаряне, включително чрез подкрепа от страна на ЕС за изграждане на капацитет, създаване на благоприятни и подкрепящи национални рамки, гарантиране на организационната сила на двете страни в трудовите правоотношения, както и запазване на добре функциониращи системи за колективно договаряне (45). |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | Свободата на сдружаване и правото на организиране също трябва да се зачитат и насърчават. Важно е да се провеждат дискусии на национално равнище и на равнището на ЕС относно това как да се гарантира, че всички работници могат да имат достъп до синдикално представителство и да упражняват правата на колективно организиране и предприемане на колективни действия. |
| --- | --- |

4.5.6.

| 4.5.7. | ЕИСК приветства факта, че Комисията признава, че има възможност за действия на равнището на ЕС за насърчаване на ролята на колективното договаряне в подкрепа на адекватността и обхвата на минималната работна заплата. В действията на ЕС във връзка с минималната работна заплата могат да бъдат включени мерки в подкрепа на колективното договаряне, като в същото време се зачитат различните системи на колективни трудови правоотношения. Това следва посоката на предходните препоръки на ЕИСК, в които се призовава за засилване на колективното договаряне и социалния диалог. |
| --- | --- |

4.5.7.

5.   Информация от заинтересованите страни: виртуални посещения в държави и публично изслушване

5.1.   Преглед/контекст на посещенията

| 5.1.1. | При изготвянето на становището за ЕИСК беше важно да получи гледните точки на съответните заинтересовани страни на национално и европейско равнище. За тази цел бяха планирани редица посещения в различни държави, както и публично изслушване с участници на равнището на ЕС. За посещенията в държавите бяха избрани пет държави членки (Германия, Полша, Румъния, Испания и Швеция) въз основа на критериите за институциите за определяне на минимални работни заплати в държави — членки на ЕС, които Европейската комисия определи в рамките на консултациите на първия етап на социалните партньори. Бяха планирани обсъждания с представители на правителството, националните органи за определяне на заплатите, националните социални партньори и организациите за борба с бедността. Поради избухването на пандемията от COVID-19 посещенията не можаха да бъдат осъществени и бяха заменени с полуструктуриран въпросник, както и последващи видеоконференции със съответните заинтересовани страни. |
| --- | --- |

5.1.1.

5.2.   Обобщение на видеоконференциите

| 5.2.1. | Най-големите опасения и противопоставяне на правната инициатива на ЕС относно минималните работни заплати бяха изразени от шведските представители, сред които имаше общо съгласие, че ЕС няма правомощия да предприема действия по отношение на заплатите. Общото опасение сред шведските социални партньори е, че една инициатива на ЕС би представлява вмешателство в традициите за договаряне на заплатите на национално равнище, наред с другото, и би нарушила автономността на социалните партньори. Вместо това те предложиха необвързващи инициативи за насърчаване на социалния диалог и колективното договаряне, като същевременно подчертаха, че националните системи са резултат от десетилетия на развитие и не могат да бъдат трансплантирани от една държава в друга. В Швеция обхватът на колективното договаряне възлиза на 90 % и по-малко от 1 % от работниците печелят по-малко от 60 % от медианната заплата (46). Представителят на шведското правителство подкрепи позициите на социалните партньори и заяви, че ЕС играе важна роля в допринасянето за увеличаване на заетостта и подобряване на социалното развитие. Преодоляването на социалните предизвикателства е важно за сближаването на Съюза и за вътрешния пазар. Те обаче не смятат, че правно обвързваща инициатива, включително директива, е верният път напред, и заявиха, че инициативата на ЕС не трябва да доведе до изискване за държавите членки да въведат общоприложими колективни трудови договори или законоустановени минимални работни заплати. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Синдикалните организации и организациите на гражданското общество в другите четири страни подкрепиха предприемането на действия на равнището на ЕС, а някои от тях дори посочиха, че те биха могли да приемат формата на рамкова директива. Аргументите в подкрепа на подобна инициатива включват потенциала за координиране на международните политики в областта на възнагражденията, борба със социалния дъмпинг, насърчаване на сближаването на заплатите, намаляване на бедността сред работещите, осигуряване на закрила за работниците, които не са обхванати от колективни трудови договори, предотвратяване на експлоатацията на уязвими групи работници, например мигранти, и допринасяне за намаляване на разликата в заплащането на жените и мъжете. Някои представители посочиха също и възможността за общи критерии на ЕС относно минималните прагове за адекватност на минималните работни заплати, например чрез използване на референтна кошница от стоки и основни услуги, от които всеки се нуждае. Освен това някои представители посочиха, че инициативата на ЕС относно минималните работни заплати следва да бъде придружена от допълнителни мерки, по-специално директива относно адекватен минимален доход и инициатива за укрепване на ролята на социалния диалог и представителството на синдикалните организации. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Организациите на работодателите в три държави (47) изразиха опасения във връзка с обвързващи мерки или се противопоставиха на тях. Някои от тях изрично заявиха, че според член 153 от ДФЕС ЕС няма правомощия в областта на възнагражденията и че акцент на обсъждането следва да бъдат начините за укрепване на процеса на европейския семестър. Организациите на работодателите се противопоставиха на правна инициатива въз основа на това, че тя би представлява вмешателство в националните системи за определяне на заплатите и би оказала неблагоприятно въздействие върху конкурентоспособността на държавите членки и заетостта, както и върху интегрирането на безработните лица на пазара на труда. Освен това те посочиха, че обсъжданията относно минималната работна заплата не могат да бъдат изолирани от по-широки въпроси, които засягат пазара на труда, включително системите за социална сигурност. В някои държави представителите на работодателите изразиха опасения относно законоустановената минимална работна заплата въз основа на политически правителствени решения за повишаване на минималната работна заплата, без да се отчитат икономическите фактори. В една държава също беше посочено, че в специфичните за всяка държава препоръки е било посочено отрицателното въздействие от повишаванията на минималната работна заплата върху конкурентоспособността. В друга държава като възможен инструмент беше посочена необвързваща препоръка и беше отбелязано, че укрепването на колективното договаряне е въпрос за националното равнище и че подкрепата на ЕС е необходима за това, особено по отношение на изграждането на капацитет на социалните партньори. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Правителствените представители не изразиха толкова пряка позиция, колкото социалните партньори и организациите на гражданското общество. Някои от тях приветстваха насърчаването на рамкова инициатива, без да я квалифицират (Германия), други подкрепиха рамкова директива (Испания). Що се отнася до следващите действия, германските представители потвърдиха, че германското председателство желае да подкрепи текущия процес през втората половина на 2020 г. |
| --- | --- |

5.2.4.

5.3.   Публично изслушване

| 5.3.1. | На 25 юни се проведе публично изслушване с участието на члена на Европейската комисия, отговарящ за работните места и социалните права, Nicolas Schmit, докладчика на Европейския парламент относно намаляването на неравенството със специален акцент върху бедността сред работещите и координаторите по заетостта и социалните въпроси за групите ЕНП и S&D, Европейската конфедерация на профсъюзите и BusinessEurope, и Социалната платформа. Комисията потвърди намерението си да представи правен инструмент относно справедливите минимални работни заплати в Европа, който ще зачита автономността на социалните партньори и на националните системи на колективно договаряне и няма да възпрепятства добре функциониращите системи за колективно договаряне. Освен това той призна, че темата за справедливите минимални заплати е трудна и противоречива. Сред тримата членове на ЕП имаше политически консенсус, че са необходими действия на равнището на ЕС, за да се работи по гарантирането на достоен жизнен стандарт за работниците в Европа и справянето с бедността сред работещите. Европейските социални партньори бяха в процес на отговаряне на консултациите на Комисията от втория етап, но е очевидно, че имат различни мнения относно необходимостта, осъществимостта и правното основание за действия на ЕС. Социалната платформа изтъкна, че е важно да има адекватни минимални доходи и минимални работни заплати, както и че минималната работна заплата трябва да бъде по-висока от минималния доход. |
| --- | --- |

5.3.1.

6.   Възможност за действие на равнището на ЕС

6.1.   Достижения на правото на ЕС

| 6.1.1. | ЕИСК отбелязва, че съществува голям набор от инструменти на ЕС и международни инструменти, в които е заложено и се подкрепя понятието „справедливо“ възнаграждение, което осигурява на работниците и техните семейства „достоен жизнен стандарт“ (48). ЕИСК отбелязва, че се предлага в рамките на дял „Социална политика“ от ДФЕС да бъде предложена правна инициатива на ЕС относно „справедливи минимални работни заплати“. Тя следва да бъде свързана с целите на Съюза, признати в член 3 от Договора: да насърчава силно конкурентна социална пазарна икономика, която има за цел пълна заетост и социален прогрес, благоденствието на своите народи и устойчивото развитие на Европа. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Комитетът признава още, че правната ситуация по отношение на евентуална инициатива на ЕС относно минималните работни заплати е изключително сложна. ЕС може да приема правни инструменти относно условията на труд въз основа на член 151 и член 153, параграф 1, буква б) от ДФЕС. Договорът предвижда, че разпоредбите на член 153 не се прилагат спрямо „заплащането“. От друга страна, налице е съдебна практика на ЕС и действащи директиви, които разглеждат въпроса за заплащането като основно условие на труд. Очевидно по този въпрос има различни становища и ЕИСК признава, че Комисията ще трябва да възприеме един балансиран и предпазлив подход. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Европейските социални партньори също имат правомощия да постигат споразумения съгласно дял „Социална политика“, член 155 от ДФЕС. |
| --- | --- |

6.1.3.

6.2.   Евентуална правна инициатива на ЕС относно справедливите минимални работни заплати: директива или препоръка на Съвета

| 6.2.1. | По отношение на минималните работни заплати отговорността за изпълнението на ангажиментите по ЕССП се носи основно от отделните държави членки. Комисията установи необходимост от действия на ЕС относно справедливата минимална работна заплата и евентуални начини за тяхното осъществяване. Макар мнозинството от членовете на ЕИСК да смятат, че подобни действия биха могли да предоставят добавена стойност, други не са съгласни с това. Всяко действие на равнището на ЕС трябва напълно да зачита автономността на социалните партньори и разделението на правомощията между ЕС и националното равнище. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | В документа за консултацията със социалните партньори по време на втория етап Комисията посочва, че инструментите на ЕС, които се обмислят, са директива и препоръка на Съвета. В ЕИСК съществува разнобой относно това дали правна инициатива на ЕС в съответствие с член 153, особено директива, би била легитимна, тъй като според член 153, параграф 5 от ДФЕС разпоредбите на този член не се прилагат спрямо заплащането. След консултацията със социалните партньори и при отсъствието на преговори между социалните партньори, независимо от това какъв инструмент Комисията би избрала за инициатива относно справедливите минимални работни заплати, целта следва да бъде да се гарантира, че законоустановените минимални работни заплати — когато такива съществуват — са справедливи по отношение на разпределението на заплатите в държавата и гарантират зачитането на правото на работниците на справедливо възнаграждение, като по този начин осигуряват най-малко достоен жизнен стандарт на работниците и техните семейства. В него следва да се вземат предвид и важни икономически аспекти, например производителността. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Според Комисията са възможни както законодателни, така и незаконодателни инструменти. Тя посочва, че една директива в областта на „условията на труд“ би оставила възможността на държавите членки да решават как да се прилагат минималните изисквания и да се спазват процедурните задължения. Комисията посочва също, че ако бъде предложена препоръка на Съвета, мониторингът на нейното изпълнение може да се извършва чрез специална рамка за сравнителен анализ, интегрирана в европейския семестър. В този контекст наред с другото могат да бъдат обсъдени и наблюдавани принципи относно механизми за ефективни законоустановени системи за определяне на заплатите, за участие на социалните партньори и адекватност. |
| --- | --- |

6.2.3.

6.3.   Използване на обществени поръчки

| 6.3.1. | Обществените поръчки представляват средство, чрез което публичните институции на равнището на ЕС и на национално равнище могат да насърчават достойни заплати, справедливи условия на труд и колективно договаряне, като същевременно се стремят към постигане на икономически цели, както и цели, свързани с предоставянето на качествени услуги и обслужващи обществения интерес. Това е възможно в съответствие с Конвенция No 094 на МОТ относно трудовите клаузи (обществени поръчки) чрез по-добро използване на социалните критерии в съществуващото законодателство на ЕС в областта на обществените поръчки. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Въвеждането на клаузи за колективно договаряне в правилата на ЕС относно обществените поръчки, които изискват зачитането на правото на колективно договаряне и на колективни трудови договори да бъде условие за възлагането на всички договори за обществени поръчки, би могло да бъде ефективен допълнителен начин за подпомагане на колективното договаряне в целия ЕС. |
| --- | --- |

6.3.2.

6.4.   Подобрено събиране на данни

| 6.4.1. | Има редица области, в които ЕС би могъл да подпомогне държавите членки чрез събиране на данни и оказване на съдействие — в консултация със социалните партньори — за разработването на показатели и инструменти за правоприлагане по отношение на развитието на законоустановените минимални работни заплати. |
| --- | --- |

6.4.1.

Брюксел, 18 септември 2020 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 10.

1

(2)  ОВ C 97, 24.3.2020 г., стр. 32.

2

(3)  ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 1.

3

(4)  Икономическа прогноза за Пролетта на 2020 г. — дълбока и неравномерна рецесия, несигурно възстановяване.

4

(5)  Eurofound (2020 г.), Живот, работа и COVID-19: първи констатации — април 2020 г., Дъблин.

5

(6)  Вж. бележка под линия 5.

6

(7)  Принцип 6 — Европейски стълб на социалните права.

7

(8)  Съюз с по-големи амбиции Политически насоки за следващата Европейска комисия (2019—2024 г.).

8

Съюз с по-големи амбиции

(9)  Вж. бележка под линия 1.

9

(10)  Eurofound: Minimum wages in 2019 — Annual review (Европейска фондация за подобряване на условията на живот и труд: Минимални работни заплати през 2019 г. — годишен преглед“), 2019 г.

10

(11)  B. Galgóczi и J. Drahokoupil, Galgóczi, Condemned to be left behind? Can Central and Eastern Europe emerge from its low-wage model? (Обречени да бъдат пренебрегнати? Може ли Централна и Източна Европа да излезе от своя модел на ниско възнаграждения?), ETUI, 2017 г.

11

Condemned to be left behind? Can Central and Eastern Europe emerge from its low-wage model? (Обречени да бъдат пренебрегнати? Може ли Централна и Източна Европа да излезе от своя модел на ниско възнаграждения?), ETUI, 2017 г.

(12)  Възможно е обаче работниците, получаващи минимални работни заплати, в зависимост например от състава на домакинството, все още да се нуждаят от други системи за социална закрила, обезщетения за работещи и/или данъчни облекчения или кредити, за да достигнат до приемлив жизнен стандарт.

12

(13)  Eurofound (2019 г.) Minimum wages in 2019 — Annual review (Минимални работни заплати през 2019 г. — годишен преглед).

13

(14)  Statutory Minimum Wages in the EU: Institutional Settings and Macroeconomic Implications, IZA Policy Paper No. 124, February 2017 (Законоустановени минимални заплати в ЕС: институционална структура и макроикономически последици, Документ за политиката No 124 на Института за изследване на бъдещето на труда (IZA), февруари 2017 г.)

14

(15)  Eurofound (2017 г.), In work poverty in the EU (Бедността сред работещите в ЕС).

15

In work poverty in the EU

(16)  Определени са пет категории непреки мерки, които могат да спомогнат за преодоляване на бедността сред работещите: предлагане на достъпни детски грижи; гъвкави схеми на работа; мерки, които насърчават напредъка в работата или подобряват уменията на хората; мерки, които спомагат за подобряване на жизнения стандарт на нископлатените работници; мерки, които създават приобщаваща работна среда с цел подобряване на възможностите за мигрантите, хората с увреждания или други групи работници в неравностойно положение (вж. стр. 41).

16

(17)  ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 1 (Това становище не получи подкрепата на група „Работодатели“, вж. контрастановището, приложено към становището на ЕИСК.)

17

(18)  Вж. контрастановището, приложено към становището на ЕИСК, ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 1.

18

(19)  Вж. бележка под линия 2.

19

(20)  Определен на 60 % от националния медианен еквивалентен разполагаем доход след социалните трансфери.

20

(21)  Това е в съответствие със становището на ЕИСК относно „Европейска рамкова директива относно минималния доход“ от 2019 г., ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 1, вж. бележка под линия 13.

21

(22)  Eurofound (2019), Minimum wages in 2019: Annual review (Минимални работни заплати през 2019 г. — годишен преглед).

22

(23)  Втори етап от консултацията със социалните партньори съгласно член 154 от ДФЕС относно възможните действия за справяне с предизвикателствата, свързани със справедливите минимални заплати.

23

(24)  Disparities in minimum wages across Europe (Разлики в минималните работни заплати в ЕС), Евростат 3.2.2020 г. https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20200203-2.

24

(25)  Документ на Европейската комисия за втория етап от консултацията със социалните партньори.

25

(26)  Информация, получена от първата фаза на консултацията със социалните партньори — стр. 2, във връзка с проучването на Евростат относно структурата на заплатите и статистическите данни на ЕС за доходите и условията на живот (EU-SILC) (бележки под линия 6 и 7).

26

(27)  Eurofound (2019 г.) Възходящо сближаване на заетостта и социално-икономическите фактори.

27

(28)  Good Jobs for All in a Changing World of Work (Добри работни места за всички в един променящ се трудов свят), Стратегията на ОИСР за работните места.

28

(29)  Dube, The impact of minimum wages — review of the international evidence (Въздействието на минималните работни заплати — преглед на доказателствата в световен план) 2019 г., Лондон, Министерство на финансите: https://www.gov.uk/government/publications/impacts-of-minimum-wages-review-of-the-international-evidence; A.oGodøy, M.oReich, Minimum Wage Effects in Low-Wage Areas (Последиците от минималната работна заплата в райони с ниски заплати), IRLE Working Paper 106—19, юни 2019 г.

29

o

o

(30)  Комитет от експерти на МОТ по прилагането на конвенциите и препоръките (2014 г.): Общо проучване на системите за минимални работни заплати, точка 68.

30

(31)  Конвенция за определяне на минимална работна заплата, 1970 г. (No 131) https://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C131.

31

(32)  България, Испания, Латвия, Литва, Малта, Нидерландия, Португалия, Румъния, Словения и Франция.

32

(33)  ILO Minimum Wage Policy Guide (Ръководство на МОТ за политиките в областта на минималната работна заплата).

33

(34)  Вж.: Заключения на Съвета: „Ново начало за силен социален диалог“ http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10449-2016-INIT/bg/pdf; Четиристранно изявление на председателството на Съвета, Комисията и социалните партньори: https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=2562.

34

„Ново начало за силен социален диалог“

(35)  Белгия, Ирландия, Испания, Литва, Люксембург, Малта, Нидерландия, Португалия, Румъния, Унгария и Франция.

35

(36)  Вж. бележка под линия 22.

36

(37)  Вж. бележка под линия 22.

37

(38)  Дело C-268/06 на Съда на ЕС, Impact.

38

(39)  https://www.coe.int/en/web/european-social-charter/-/protection-of-workers-rights-in-europe-shortcomings-found-but-also-positive-developments-in-certain-areas.

39

(40)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/fs_20_51

40

(41)  Grimshaw, D., Bosch, G. and Rubery, J. (2013 г.), 'Minimum wages and collective bargaining: what types of pay bargaining can foster positive pay equity outcomes?’ (Минимални работни заплати и колективно договаряне: кои видове договаряне на заплащането могат да стимулират положителни резултати по отношение на справедливото заплащане?), British Journal of Industrial Relations, D OI 10.1111 / bji r.12021.

41

(42)  ОИСР: Negotiating our way up: Collective bargaining in a changing world of work (Кариерното развитие: колективното договаряне в променящия се свят на труда).

42

(43)  Вж. бележка под линия 42.

43

(44)  Eurofound: Developments in collectively agreed pay 2000–2017 — Annex 1 https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef18049en.pdf (Промените в колективно договореното заплащане за периода 2000—2017 г. — приложение 1).

44

Developments in collectively agreed pay 2000–2017

(45)  ОВ C 303, 19.8.2016, стр. 54; ОВ C 434, 15.12.2017, стр. 30; ОВ C 13, 15.1.2016, стр. 161; ОВ C 125, 21.4.2017, стр. 10.

45

(46)  Според писмено становище на организацията на гражданското общество за борба с бедността „Европейска мрежа за борба с бедността“ (EAPN SE) важно е ЕС да работи за създаването на система за регулиране на минималните работни заплати във всяка държава членка, но не по-малко важно е да се зачитат държавите, които разполагат със система за колективно договаряне за регулиране на минималните работни заплати.

46

(47)  Испанската организация на работодателите CEOE не можа да участва в конферентната връзка, но изрази същите мнения в писменото си становище.

47

(48)  Харта на Общността за основните социални права на работниците от 1989 г. http://aei.pitt.edu/4629/1/4629.pdf; член 23, параграф 3 от Всеобщата декларация за правата на човека https://www.cpdp.bg/?p=element&aid=32; член 7 от Международния пакт за икономически, социални и културни права, https://www.ohchr.org/en/professionalinterest/pages/cescr.aspx; член 4, параграф 1 от Европейската социална харта на Съвета на Европа от 1961 г.; целите на ООН за устойчиво развитие, по-специално ЦУР 1, ЦУР 8, ЦУР 10; Конвенция No 95 на МОТ за закрилата на работната заплата, 1949 г.; член 4, параграф 5 от Европейската социална харта; Конвенцията на МОТ относно защитата на вземанията на работниците в случай на несъстоятелност на работодателя, 1992 г. (No 173); член 25 от Ревизираната европейска социална харта (1996 г.) http://www.cwsp.bg/htmls/page.php?category=427&id=674.

48

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/173 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/173

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Достойни условия на труд в основаната на платформи икономика“

(проучвателно становище по искане на германското председателство)

(2020/C 429/23)

| Докладчик: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Докладчик:

Carlos Manuel TRINDADE

| Искане от германското председателство на Съвета | Писмо от 18.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| | |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 9.7.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 182/23/8 |

Искане от германското председателство на Съвета

Писмо от 18.2.2020 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

9.7.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

182/23/8

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) заявява, че целта на това становище, поискано от германското председателство, е да се определи общата рамка, вписана в цялостна визия, за достоен труд в основаната на платформи икономика. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че въпросите, които повдига работата през платформа, следва да бъдат разгледани и решени с оглед по-специално на целите за устойчиво развитие, Програмата в областта на цифровите технологии и Европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК отбелязва, че основаната на платформи икономика все още има малка тежест, въпреки че разполага с потенциал за растеж. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК отбелязва, че платформите имат „като цяло положително въздействие върху икономиката“ (1), което допринася както за създаването на работни места, иновациите, гъвкавостта и автономността на работника, така и за осигуряването на доходи за работниците (често това са допълнителни доходи) и възможност за участие в заетостта на уязвими лица. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК отбелязва, че съществуват рискове, които не трябва да бъдат подценявани: (i) за работника това са отричането на основни права, в т.ч. правото на организиране и колективно договаряне; несигурност; ниски доходи; увеличена интензивност на работата; изключителна разпокъсаност на работата в световен мащаб; работниците не са обхванати от схема за социална сигурност; (ii) за обществото това са повишеният риск от конкуренция, основан на влошаване на социалните стандарти, което има неблагоприятни последици както за работодателите, които са подложени на неустойчив конкурентен натиск, така и за държавите членки, които губят приходи от данъци и осигурителни вноски. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК отбелязва противоречието, което се наблюдава в свързаните с платформите понятия, по-специално факта, че платформите се разглеждат по-скоро като „работодатели“ отколкото като „посредници между предлагане и търсене“, а също и понятията „наето лице“ и „самостоятелно заето лице“, тъй като те имат отражение върху правата на тези лица. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК призовава настоятелно Комисията и държавите членки да положат усилия за изясняване на тези понятия, като се имат предвид последиците във връзка с приложимостта на трудовото законодателство и правата, свързани със закрилата на труда. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК препоръчва ЕС и държавите членки да положат усилия за постигане на единни понятия, за да може трудът в основаната на платформи икономика да стане достоен. Във връзка с това Комисията и държавите членки следва да се съсредоточат върху следните елементи: (i) икономическа зависимост и подчинено трудово правоотношение, тъй като работник, чието препитание зависи основно от възнаграждението, което получава за тази работа, е наето лице, а не самостоятелно заето лице; (ii) прилагането на принципа, съгласно който работник през платформа се счита за наето лице до доказване на противното, трябва да се проучи във всичките му измерения; (iii) използваните от платформите алгоритми би трябвало да бъдат приравнени към устни или писмени инструкции при конвенционалната работа. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК препоръчва, с оглед на суверенитета на държавите членки по отношение на социалните въпроси, да се изготвят насоки, които да помогнат за изясняване на статута на заетостта, която се реализира чрез цифровите платформи. ЕИСК счита, че в основаната на платформи икономика следва да се гарантира, че всички работници имат достъп до набор от права и защити, независимо от статута или вида на трудовия им договор, като се гарантира, че конкурентното предимство на някои оператори не може да бъде постигнато чрез неспазване на задълженията и отговорностите. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК препоръчва да се изяснят отговорностите на всички заинтересовани страни в области като здраве и безопасност, защита на данните, застраховка и правна отговорност, така че да се оценят, адаптират и хармонизират съществуващите разпоредби. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК подчертава, че социалният диалог и колективното договаряне следва да играят водеща роля на всички релевантни равнища, при пълно зачитане на автономността на социалните партньори, с цел да се осигури висококачествена работа в основаната на платформи икономика. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК предлага да бъдат изготвени кодекси за поведение с участието на платформите, работниците и потребителите, които да включват най-добрите принципи и насоки относно възнагражденията, условията на труд и качеството на предоставяните услуги. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК призовава Комисията да вземе предвид препоръките на Европейската платформа за борба с недекларирания труд в областта на данъчното облагане на платформите. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК отправя отново своята препоръка към „Европейската комисия, Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) и Международната организация на труда (МОТ) да работят заедно със социалните партньори на всички подходящи равнища и с организациите на по-широкото гражданско общество, за да разработят подходящи разпоредби относно достойните условия на труд и закрилата, които са необходими“ (2). Във връзка с това ЕИСК се надява, че тази съвместна работа би могла да доведе до евентуална Конвенция на МОТ за платформите. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ЕИСК счита, че би трябвало да се гарантира предоставянето от страна на платформите на информация, която би позволила прозрачност и предвидимост за всички заинтересовани страни. Във връзка с това платформите следва да бъдат регистрирани във всяка държава членка, а в ЕС следва да бъде създадена база данни, която да наблюдава развитието на основаната на платформи икономика. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ЕИСК подкрепя усилията, положени от Комисията в проучването на основаната на платформи икономика. Въпреки това в отделни държави и в ЕС все още съществува сериозна липса на последователна и систематична информацията. ЕИСК призовава Комисията и държавите членки да обединят усилията си за подобряване на статистическите данни. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Контекст

| 2.1. | Настоящото становище има за цел да отговори на въпросите, поставени от германското Министерство на труда, относно работата през платформи, като определи ключовите предизвикателства и възможности, и разгледа статута на работещите през платформи, политическите инструменти за подобряване на условията на труд на работниците и най-добрите практики в областта на регулирането. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Настоящото развитие на технологиите, което е в основата на цифровите платформи, е свързано с неотдавнашни иновации: интернет, който е иновация с ключово значение; големите бази данни (мегаданни), които дават възможност за управление на големи обеми от информация; и мобилните устройства, които дават възможност на потребителите, работниците и доставчиците на услуги да имат достъп до мобилен интернет по всяко време и навсякъде (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Въпросите, които повдига работата през платформа, следва да бъдат разгледани и решени с оглед по-специално на целите за устойчиво развитие, Програмата в областта на цифровите технологии и Европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ЕИСК посочва различни по-ранни становища (4) относно цифровата трансформация на икономиката и появата на нови форми на труд. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Сложността на платформите, липсата на стандартна терминология и липсата на статистическа информация затрудняват определянето на мащаба на основаната на платформи икономика и на нейния растеж. ОИСР (5) посочва, че според повечето проучвания заетата в работа през платформи работна ръка е между 0,5 % и 3 %. В 16 европейски държави само 1,4 % от възрастното население на възраст между 16 и 74 години работи основно през платформи (като този процент варира от 0,6 % във Финландия до 2,7 % в Нидерландия) (6). Около 11 % от възрастното население вече е работило през платформа (7). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Съществува несигурност относно бъдещия растеж на работата на платформите (8), тъй като растежът зависи от технологичния напредък, новите бизнес модели, защитата на данните и политиката за потребителите. Според някои автори между 2013 и 2015 г. стойността на сделките или доходите, генерирани от платформите в Европа, се е увеличила почти три пъти (9). ЕИСК счита, че платформите следва да бъдат регистрирани, главно по отношение на икономическото, трудовото и социалното измерение, което ще даде възможност за по-добро разбиране на тази реалност. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Работата през платформи се характеризира с взаимодействие между платформата, работника и потребителя. Посредничеството се осъществява в голяма степен посредством често непрозрачни технологии и алгоритми, които засягат условията на труд поради въздействието им върху разпределението и организацията на работата и оценката на работниците. Тази „посредническа черна кутия“ е отличителна черта на работата през платформа (10). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Според Eurofound (11) работата през платформи е форма на заетост, която използва онлайн платформа, за да могат организациите или физическите лица да имат достъп до други организации или лица, за да разрешават проблеми или да предоставят услуги срещу заплащане. Основните характеристики на работата през платформа са, както следва:






  — | платеният труд се организира чрез онлайн платформа; |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

платеният труд се организира чрез онлайн платформа;

| — | участват три страни: онлайн платформата, клиентът и работникът; |
| --- | --- |

—

участват три страни: онлайн платформата, клиентът и работникът;

| — | целта е да се изпълняват конкретни задачи или да се решават конкретни проблеми; |
| --- | --- |

—

целта е да се изпълняват конкретни задачи или да се решават конкретни проблеми;

| — | работата е възложена на външни изпълнители или е по външно договаряне; |
| --- | --- |

—

работата е възложена на външни изпълнители или е по външно договаряне;

| — | работата е разделена на задачи; |
| --- | --- |

—

работата е разделена на задачи;

| — | услугите се предоставят при поискване. |
| --- | --- |

—

услугите се предоставят при поискване.

| 2.9. | Статутът на работника е ключов елемент от работата през платформа. Като цяло платформата играе ролята на посредник между търсенето и предлагането и следователно не е работодател, тъй като не съществува подчинено трудово правоотношение. Работещите в тази ситуация се считат за „самостоятелно заети лица“, а не за „наети лица“, така че спрямо тях не се прилагат нито трудовото законодателство (в т.ч. по отношение на здравето и безопасността), нито законодателството в областта на социалната закрила и данъчното облагане. Макар да смята, че съществуват истински самостоятелно заети лица, ЕИСК счита, че прилагането на принципа, според който работникът през платформа се счита за наето лице до доказване на противното трябва да бъде надлежно проучено във всичките му измерения от страна на ЕС и държавите членки. Това гарантира защитата на интересите на работниците и служителите, чийто основен доход идва от платформите. Въпреки това ЕИСК счита, че на работниците, които са действително самостоятелно заети лица, следва да се позволи да запазят този статут, ако такова е тяхното желание. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | ЕИСК отбелязва, че съществува голямо разнообразие от платформи. Критериите, които трябва да се използват за класифициране на различните видове платформи, са квалификацията, необходима за изпълнение на задачата (задачи, които изискват по-висока или по-ниска квалификация), пространството или физическото място, където се предоставя услугата (онлайн или офлайн), и лицето, което е отговорно за вземането на решение относно процедурата за подбор (платформа, работник през платформа или клиент). Възможно е да се прилагат и други критерии, като например разликите в разпределението на задачите и в автономността на работниците (12). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | МОТ (13) счита, че платформите поставят специфични проблеми по отношение на регулирането, и посочва редица теми, които будят загриженост, а именно: ниските заплати (голяма част са под минималните заплати); липса на социално осигуряване (поне 91 % от хората, работещи на платформата Amazon Mechanical Turk); отхвърляне на услуги (9 от 10 работници с отхвърлена работа); задължение за плащане на комисионни, за да има работа в нарушение на конвенциите на МОТ относно защитата на възнагражденията; липса на синдикално сдружаване и колективно договаряне. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | В работата през платформи има аспекти, свързани с пола и възрастта. Мъжете като цяло преобладават в услугите, свързани с разработването на софтуер и предоставянето на транспортни услуги; жените преобладават в задачите, свързани с писмените преводи и услугите на място; младите хора са сравнително свръхпредставени в платформите, особено в случаите, когато над 50 % от приходите им идват от платформите или когато те работят през тях повече от 20 часа седмично; при някои обстоятелства се наблюдава и участие на възрастни хора в работата през платформи. ЕИСК счита, че са необходими допълнителни изследвания, за да се разбере по-добре действителността и да се определят подходящи публични политики. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Предизвикателства, възможности и рискове пред основаната на платформи икономика

| 3.1. | Платформите имат „като цяло положително въздействие върху икономиката“ (14), което допринася както за създаването на работни места, иновациите, гъвкавостта и автономността на работника, така и за осигуряването на доходи за работниците (често това са допълнителни доходи), намаляването на пречките пред навлизането на пазара на труда и за възможността за участие в заетостта на уязвими лица (15). Комисията отбелязва, че „икономиката на сътрудничеството създава нови възможности за трудова заетост, които генерират доходи извън традиционните „линейни“ трудови правоотношения, и позволява на хората да работят при гъвкава организация на труда. Това им позволява да бъдат икономически активни, когато по-традиционните форми на трудова заетост са неподходящи за тях или не съществуват като възможност“ (16). Въпреки тези нови възможности ЕИСК счита, че все още са необходими допълнителни проучвания относно макроикономическото въздействие на основаната на платформи икономика. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | За работниците обаче, с изключение на високо квалифицираните, съществуват рискове, които не могат да бъдат пренебрегвани, а именно: отричането на основни права, включително правото на организиране и колективно договаряне; несигурност; ниски доходи, още повече че изпълнителите са свръхквалифицирани; увеличена интензивност на работата; изключителна разпокъсаност на работата в световен мащаб; работниците не са обхванати от схема за социална сигурност. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | В проучване на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа (EU-OSHA) (17) се посочва, че работата през платформа е свързана с повишени рискове както във физически, така и в социален план, включително несигурност на работното място, излагане на различни рискове (пътнотранспортни произшествия, химикали и др.), рискове, специфични за онлайн дейността (кибертормоз, нарушения, свързани с позата, умора на очите и стрес, предизвикани от различни фактори). ЕИСК препоръчва да се изяснят отговорностите на всички заинтересовани страни в области като здраве и безопасност, защита на данните, застраховане и правна отговорност, така че да се оценят, адаптират и хармонизират съществуващите разпоредби. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Обществото също е изложено на риск. ЕИСК и по-рано е посочвал, че Комисията смята, че по „този начин се увеличава рискът от конкуренция въз основа на подбиване на социалните стандарти, което има вредни последици както за работодателите, които са обект на неустойчив конкурентен натиск, така и за държавите членки, които губят приходи от данъци и вноски за социално осигуряване“ (18). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Освен това потребителите са изложени на рискове, свързани с качество на предоставяните им услуги, тъй като в случай на злополуки или проблеми с услугата те срещат трудности при разпределянето на отговорностите. ЕИСК счита, че по-добрата правна защита на работниците означава по-високо качество за потребителите. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК счита за важно и иновативно неотдавнашното обсъждане относно предизвикателствата пред работниците през платформи (19), проведено посредством изработването на модел на анализ, който се основава на три основни елемента: работата, заетостта и социалните отношения. За платформите най-важните предизвикателства са: |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | по отношение на елемент „работа“: управление, контрол, оценка (посредством алгоритми), автономност в разделението на труда и физическата среда, по-специално за платформи, които използват нискоквалифицирана, извършвана на място или определена от клиента работа. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | по отношение на елемент „заетост“: статута, може би най-важното предизвикателство, определянето на работодателя и договора, по-специално за платформите, които използват нискоквалифициран труд, с ниска автономност. Други предизвикателства, макар и общи за цялата нетипична заетост, са социалната закрила, здравословните и безопасни условия на труд, доходите и работното време. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | по отношение на елемент „социални отношения“: представителството, въпреки че то е общ проблем и за други видове нетипична заетост. Гъвкавостта и разпокъсаността много затрудняват идентифицирането, организирането и представителството на работниците, които работят по нестандартен начин. Задачата се усложнява и от факта, че по своето естество работата през платформа е самотно начинание, характеризира се с географска разпокъсаност, подчертана анонимност, висок процент на ротация на работниците, които са поставени в условия на взаимна конкуренция и могат да упражняват дейността си през други платформи. По принцип платформите не изпълняват функцията на работодател, не са членове на сдружения на работодатели, така че техните работници, синдикатите и политическите фактори нямат с кого да водят преговори. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Неблагоприятното социално поведение и дискриминационното третиране са също така големи предизвикателства при работата през платформи, които използват нискоквалифициран труд, тъй като работниците са предимно млади хора и от малцинства в неравностойно положение. Използването на алгоритми и фактът, че клиентът може да оказва влияние върху разпределението и изпълнението на работата, са фактори, които задълбочават неблагоприятното поведение и дискриминацията. |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | Въпросът за защитата на данните от гледна точка на собствеността върху данните и използването им също е важно и специфично предизвикателство за работещите посредством платформи и за потребителите. |
| --- | --- |

3.6.5.

4.   Статутът на работника в основаната на платформи икономика

| 4.1. | ЕИСК счита, че за да се улесни доброто и правилно функциониране на системата на основаната на платформи икономика, ЕС и държавите членки следва да положат усилия, целящи да се изясни и регулира статутът на работещите през платформи и да се гарантира, че платформите предоставят информация, която осигурява прозрачност и предвидимост за всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Като взема предвид суверенитета на държавите членки в областта на социалните въпроси, но и принципа на хармонизация, ЕИСК препоръчва да се изготвят насоки за определяне на статут на трудова заетост през платформа, за да имат работниците достъп до права и защита. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Според европейско проучване (20) на въпроса за техните трудови правоотношения 68,1 % от работниците отговарят, че са служители, а 7,6 % отговарят, че са самостоятелно заети лица. Така повечето от анкетираните лица се считат за наети на работа, независимо от категорията, към която ги причисляват платформите. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Комисията разглежда въпроса за статута (21), като счита, че разграничението между самостоятелно заети и наети лица може да бъде установено въз основа на три критерия: съществуването на отношение на подчиненост, естеството на работата и възнаграждението. Тези критерии са определени за целите на прилагането на понятието „работник“ в ЕС, но в съобщението се добавя, че съдилищата на държавите членки, в рамките на своята национална компетентност, са склонни да прилагат същите критерии. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК изготви становище, в което посочва, че „по-конкретно следва да се установи, при зачитане на националните правомощия, правна рамка за работниците, която да определя точно съответния трудовоправен статут: достойно заплащане и право на участие в колективното договаряне, защита срещу произвол, право на излизане от системата, така че работното време в цифрова среда да бъде ограничено в рамките на параметрите за достоен труд и др.“ (22). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Що се отнася до определението на понятието „работник“, европейската съдебна практика поставя ударението върху наличието на отношение на субординация, върху икономическия и действителния характер на услугата и върху наличието на възнаграждение (23). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК подчертава значението на две решения на Съда на ЕС. В първото (C-67/96, Albany) се допуска важно изключение при прилагането на европейското право в областта на конкуренцията, като се посочва, че когато принципът на конкуренцията е в противоречие със социалната политика, колективното трудово споразумение е извън приложното поле на правото в областта на конкуренцията. Във второто (C-413/13, FNV Kunsten Informatie) се допуска, че европейското конкурентно право е съвместимо с колективното договаряне, като се приема, че съответните самостоятелно заети лица са „фиктивни самостоятелно заети лица“. Това е от особено значение за работата през платформи, тъй като дава възможност фиктивните самостоятелно заети лица да бъдат третирани като наети лица (24). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Освен това в някои държави членки, както в случая с Италия и Франция, вече съществува съдебна практика, която следва тази линия на насоките на Съда на ЕС (25). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Много от работещите през платформи не са регистрирани в схеми на социалната сигурност и нямат подходящи здравословни и безопасни условия на труд, въпреки че това право се счита за съществено и е залегнало в националните законодателства, Договорите, европейското законодателство и международните стандарти на МОТ (26). Настоящата пандемична криза подчертава значението на социалната сигурност в демократичните общества, тъй като тези системи подкрепиха доходите на голяма част от населението и успоредно с това се увеличи социалната и здравната уязвимост на хората, които не са включени в тези системи. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Политически инструменти за подобряване на условията на труд през цифровите платформи

| 5.1. | ЕИСК отбелязва неотдавнашния дебат относно многообразието от национални инструменти за справяне с предизвикателствата, поставени от платформите (27). Това многообразие включва серия от инструменти с по-скоро административен и „твърд“ характер (законодателство, съдилища и инспекция по труда); другият вид са по-скоро с „мек“ характер (колективно договаряне (28), действия на платформите и инициативи на работниците). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Що се отнася до законодателството, то е описано като необичайно и целта му не е толкова да подобрява условията на труд и социална закрила, колкото да решава проблеми, свързани с конкуренцията, въпреки че много държави са включили в режима на социална закрила самостоятелно заетите лица; по отношение на съдебните органи се наблюдава несигурност относно начина на решаване на спорове, свързани със статута на работниците; що се отнася до инспекциите, въпреки че държавите са се опитали да засилят тяхната дейност си, се констатират трудности при уведомяването за много от (онлайн) платформите. ЕИСК счита, че законодателството относно платформите следва да се съсредоточи върху най-важните проблеми, свързани с икономическото, трудовото и социалното регулиране. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Колективното договаряне е много ограничено (самото законодателство в областта на конкуренцията затруднява колективното договаряне между „самостоятелно заетите лица“ и платформите), въпреки че в някои държави има сключени споразумения (в областта на транспорта и дистрибуцията); инициативите, предприети от платформите са насочени към управлението на отправяните към тях критики или участие в сдружения на работодатели, саморегулиране, присъединяване към кодекси за поведение, преобразуване или преустановяване на дейността; действията на работниците са разнообразни, включително протести и стачки, случват се не само на платформи за квалифициран труд на място, но и на друг вид платформи, като проектът, лансиран от IG Metall през 2016 г. и със сътрудничеството на шведски и австрийски синдикати, който доведе до Декларацията от Франкфурт (Fair Crowd Work, 2016 г.). |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | ЕИСК счита, че в основаната на платформи икономика е важно да се насърчават кодекси за поведение с участието на платформите, работниците и потребителите. |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.2. | ЕИСК отбелязва, че въпреки използваните многобройни средства за установяване и защита на достойни условия на труд през платформите, все още не е постигнато подходящо решение. Повечето инициативите се наблюдават на национално равнище, като в някои случаи се правят изменения както при приемането на специфично законодателство, така и в рамките на законодателството в областта на труда, като в някои случаи се въвежда концепция за междинна категория между работа в подчинено правоотношения (работа за сметка на друг) и самостоятелна заетост (работникът работи за собствена сметка) (29). ЕИСК счита, че това решение не е задоволително. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Честотата на използване на инспекциите по труда и съдилищата варира в различните държави членки. Съдебните искове не са приключили с решения с нееднороден характер, в някои случаи в решението се постановява, че трудовото правоотношение е с подчинен характер, а в други случаи — че работниците през платформи са самостоятелно заети лица. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ЕС и държавите членки следва да се съсредоточат върху концепцията за икономическа зависимост и субординация. Работник през платформа, който за издръжката си зависи основно от възнаграждението, което получава за тази работа и се намира в положение на субординация, е наето, а не самостоятелно заето лице. Също така алгоритмите, използвани от платформите, следва да бъдат приравнени към устните или писмените инструкции в конвенционалната работа. ЕИСК вече изрази положителното си становище относно тези понятия (30). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Инспекцията по труда следва да бъде подсилена, за да обърне специално внимание на работещите през платформи, за да се не се допусне оставането без закрила на работниците и продължаването на практиките на нелоялна конкуренция спрямо други дружества (31). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | ЕИСК счита, че работниците трябва да бъдат обхванати от социалното осигуряване и да имат подходящи здравословни и безопасни условия на труд. Европейските институции защитават позицията, че всички работници трябва да имат достъп до социална сигурност, независимо от естеството на договора. Някои държави са създали специфични схеми за самостоятелно заети лица, за да се вземат предвид специфичните условия на техния труд. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | В доклада на Световната комисия на МОТ относно бъдещето на труда (32) се предлага разработването на международна система за управление на платформите (33). Във връзка с това ЕИСК вече отправи препоръка към „Европейската комисия, Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) и Международната организация на труда (МОТ) да работят заедно със социалните партньори на всички подходящи равнища и с организациите на по-широкото гражданско общество, за да разработят подходящи разпоредби относно достойните условия на труд и закрилата, които са необходими“ (34). |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Що се отнася до данъчното облагане, ЕИСК счита, че всички участници в цифровата икономика следва да плащат данъци. Във връзка с това ЕИСК подкрепя препоръките на Европейската платформа за противодействие на недекларирания труд (35) към ЕС за въвеждане на обвързващ правен инструмент, който да задължи платформите да декларират всички сделки пред данъчните органи на държавите, в които извършват дейност; да предоставят на съответните данъчни власти информацията, необходима за гарантиране на спазването на данъчното законодателство; да информират работниците за техните печалби и данъчни задължения и да защитават работниците от риска да бъдат категоризирани като самостоятелно заети лица. |
| --- | --- |

5.8.

6.   Добри практики за регулиране на работата през платформи

| 6.1. | ЕИСК счита, в съответствие с международните проучвания (36), че Комисията и държавите- членки трябва да изготвят адекватни политики за регламентиране на пазара на труда, за насърчаване на социалния диалог, сключване на колективни договори и придобиване на квалификация. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | При регулирането на пазара на труда следва да се гарантира, че в съответствие с националните системи и практики всички работници имат достъп до набор от права и защити, независимо от статута или вида на трудовия им договор, като се гарантира, че конкурентното предимство на някои оператори не може да бъде постигнато чрез неспазване на задълженията и отговорностите. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.1.1. | Сивата зона между самостоятелната заетост и заетостта с трудово правоотношение следва да бъде ограничена максимално, като тези определения бъдат стандартизирани и пояснени, доколкото е възможно, и се намали несигурността за работниците и работодателите. |
| --- | --- |

6.1.1.1.

| 6.1.1.2. | Фиктивната самостоятелна заетост следва да бъде преодоляна чрез укрепване на капацитета за инспекции, намаляване на факторите, които стимулират предприятията да кагегоризират „погрешно“ дадено трудово правоотношение, и значителни санкции при неправилна категоризация. |
| --- | --- |

6.1.1.2.

| 6.1.1.3. | На международно равнище следва да се инициира съвместна работа на Комисията, ОИСР и МОТ, която би могла да доведе до евентуална Конвенция на МОТ за платформите. |
| --- | --- |

6.1.1.3.

| 6.1.2. | Дисбалансът на силите между платформите и работниците следва да бъде преодолян чрез социален диалог и колективно договаряне. Борбата с пазарните злоупотреби трябва да се води чрез увеличаване на прозрачността в областта на възнагражденията, информацията, правата, задълженията и отговорностите. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.2.1. | Трябва да бъде насърчаван социалният диалог на равнище ЕС и държави членки, както и колективното договаряне, което заедно със законодателството, когато е уместно, трябва да подпомогне подобряването на условията на труд. |
| --- | --- |

6.1.2.1.

| 6.1.2.2. | Ролята на организациите на работниците и работодателите е от съществено значение, за да се задейства представителността на интересите в рамките на европейския социален модел. |
| --- | --- |

6.1.2.2.

| 6.1.3. | Трябва да бъдат изготвени кодекси за поведение с участието на платформите, работниците и потребителите, които да включват най-добрите принципи и насоки относно възнагражденията, условията на труд и качеството на предоставяните услуги. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Държавите членки трябва да осигурят възможности за обучение и професионално развитие на работниците, тъй като те обикновено са част от групи в неравностойно положение, мигранти и други, с основни проблеми при обучението. |
| --- | --- |

6.1.4.

Брюксел, 18 септември 2020 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ C 303, 19.8.2016 г., стр. 54.

1

(2)  ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 10, параграф 3.9.

2

(3)  C. Degryse, Digitalisation of the economy and its impact on labour markets („Цифровизацията на икономиката и нейното въздействие върху пазарите на труда“), работен документ, 2016.02 г., стр. 7.

3

(4)  ОВ C 303, 19.8.2016, стр. 54; ОВ C 283, 10.8.2018, стр. 39; ОВ C 81, 2.3.2018, стр. 145; ОВ C 125, 21.4.2017, стр. 10; ОВ C 237, 6.7.2018, стр. 1; ОВ C 75, 10.3.2017, стр. 33.

4

(5)  ОИСР, Employment Outlook („Перспективи за заетостта“), 2019 г., стр. 55.

5

(6)  Z. Kihhofffer et. al., Study to may evidence on the working conditions of platform workers („Проучване за събиране на данни за условията на труд на работещите през платформи“), декември 2019 г., стр. 45.

6

(7)  Пак там, стр. 47.

7

(8)  Z. Kihofffer, op.cit., стр. 48.

8

(9)  За 2015 г. тези суми са достигнали съответно 28,1 и 3,6 млрд. евро, както отбелязва Z. Kihofffer, op.cit., стр. 48.

9

(10)  Z. Kihofffer, op.cit., стр. 15.

10

(11)  Eurofound 2018 г., Employment and working conditions of selected types of platform work [Заетост и условия на труд за определени видове работа члез онлайн платформа], стр. 9.

11

(12)  Пак там, стр. 15.

12

(13)  МОТ, Policy responses to new forms of work. International governance of digital labour platforms („Мерки относно новите форми на труд: международно управление на цифровите платформи“), април 2019 г.

13

(14)  Вж. бележка под линия 1.

14

(15)  Вж. бележка под линия 1.

15

(16)  Съобщение на Комисията „Европейска програма за икономиката на споделянето“,(COM(2016) 356 final).

16

„Европейска програма за икономиката на споделянето“,

(17)  EU-OSHA 2017, Protecting Workers in the Online Platform Economy. An overview of regulatory and policy developments in the E.U. (Защита на работниците в основаната на онлайн платформи икономиката. Преглед на промените в нормативните уредби и политиките в ЕС).

17

Protecting Workers in the Online Platform Economy

An overview of regulatory and policy developments in the E.U. (Защита на работниците в основаната на онлайн платформи икономиката. Преглед на промените в нормативните уредби и политиките в ЕС).

(18)  ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр. 39, параграф 3.4.

18

(19)  Z. Kihofffer, op.cit., стр. 48—98.

19

(20)  COLLEEM (COLLaborative Economy and Employment, Икономика на сътрудничеството и заетост). Вж. Европейска комисия, Platform Workers in Europe [Работещите през платформи в Европа], 2018 г., стр. 4.

20

(21)  Европейска комисия, Европейска програма за икономиката на сътрудничеството, 2016 г., стр. 11-13.

21

(22)  ОВ C 75, 10.3.2017 г., стр. 33, параграф 4.4.2.

22

(23)  Z.Kihofffer, op.cit., стр. 227.

23

(24)  Z.Kihofffer, op.cit., стр. 85.

24

(25)  Решение на Върховния съд No 1663/2020 (Италия) и No 17—20.079 от 28 ноември 2018 г. (Франция).

25

(26)  По-специално Конвенция No 102 от 1952 г. и нейните последващи изменения.

26

(27)  Z.Kilhoffer, op.c., стр. 125-176.

27

(28)  Въпреки че авторите класифицират колективното договаряне като „меко“, факт е, че в много държави членки колективното договаряне има силата на закона и е „твърд“ инструмент.

28

(29)  Z.Kihofffer, op.cit., стр. 107.

29

(30)  ОВ C 75, 10.3.2017 г., стр. 34, параграф 1.4 и ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр. 39, параграф 5.1.2.

30

(31)  Z.Kihofffer, op.cit., стр. 227.

31

(32)  МОТ, op.cit.

32

(33)  МОТ, Global Commission on the Future of Work (Световна комисия относно бъдещето на труда), Work for a Brighter Future [Работа за по-светло бъдеще], Женева, 2019 г.

33

(34)  ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 10, параграф 3.9.

34

(35)  ОВ C 458, 19.12.2014 г., стр. 43.

35

(36)  ОИСР, Employment Outlook 2019 (Перспективи за заетостта за 2019 г.), стр. 32—36.

36

Employment Outlook 2019

Перспективи за заетостта

а 2019 г.)

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

ЦИФРОВИ ПЛАТФОРМИ: ПРАКТИКИ

Това кратко проучване има за цел да допринесе за установяването на „добри практики“ в областта на цифровите платформи, като основният източник е публикацията на Европейския синдикален институт (ETUI): Isabelle Daugareilh и колектив, The platform economy and social law: Key issues in comparative perspective („Основаната на платформи икономика и социалното право: представяне на основните проблеми в сравнителна перспектива“), ETUI, 2019 г. (1)

| | ДЪРЖАВА | ПРАКТИКА |
| --- | --- | --- |
| 1 | Германия | През 2017 г. IG Metall, германското сдружение за краудсорсинг, и 8 цифрови платформи създават служба на омбудсмана за прилагане на Кодекса за поведение относно краудсорсинг (2). |
| 2 | Австрия | През 2019 г. е сключен колективен трудов договор, приложим от януари 2020 г., който обхваща фирма за кетъринг и служителите (доставчиците). Не е ясен статутът с оглед на трудовото право (3). |
| 3 | Белгия | Съществува комисия (Административна комисия за уреждане на трудовите правоотношения), която взема решения относно това как да се класифицира дадено трудово правоотношение (4). |
| 4 | Дания | Колективно споразумение, сключено през юли 2018 г. между Hilfr (цифрова платформа за услуги за почистване) и един профсъюз. Работниците започват като самостоятелно заети лица, но след изработени 100 часа преминават на трудов договор (5). |
| 5 | Испания | През 2017 г. служителите на цифровата платформа Deliveroo създават интернет платформа Ridersxderechos за защита на техните интереси. През 2017 г. синдикатът UGT създава портала Turespuestasindical (6). |
| 6 | Испания | През 2018 г. е подписано междупрофесионалното споразумение за Каталония за периода 2018-2020 г. между конфедерациите на работодателите (Fomento del Trabajo, PIMEC и FIPIME) и профсъюзите (CC OO и UGT). В споразумението е включен раздел относно работата през платформи (7). |
| 7 | Франция | Служителите на платформите за доставка на храни създадоха синдикални организации (напр. в Бордо) (8). |
| 8 | Италия | През 2019 г. беше приет специален закон за регион Лацио относно работата през цифрови платформи. В закона се дава определение на понятието „цифрови работници“ и се установяват приложимите права (9). |
| 9 | Италия | Националният колективен трудов договор в сектора на логистиката, сключен през 2018 г. въвежда категорията доставчик, която квалифицира като работа в рамките на подчинено трудово правоотношение. Същото е в сила и за колективния трудов договор, подписан с Laconsegna (цифровата платформа за доставка на храни). Тези договори са одобрени от профсъюзите (10). |
| 10 | Италия | Подписана през 2018 г. между Търговската камара на Болоня (?) и две платформи (Sgnam и MyMenu), Хартата на основните права на цифровите работници (Хартата от Болоня) не регулира трудовия статут на работника (11). |
| 11 | Португалия | Кодексът на труда съдържа критерии за презумпцията за наличие на трудов договор. Законодателството относно цифровите платформи за превоз (т.н. „закон Uber“) се позовава изрично на Кодекса на труда, що се отнася до правоотношението между водачите и платформата (12) |
| . | 12 | Швейцария Колективен трудов договор, покриващ работата на куриерите с велосипеди, е подписан през февруари 2019 г. между синдикална организация и сдружение на работодателите (13) |
| . | 13 | Европейски социални партньориАвтономно рамково споразумение на европейските социални партньори относно цифровизацията — юни 2020 г. (14) |
| ЦП = цифрова платформа |

ДЪРЖАВА

ПРАКТИКА

1

Германия

През 2017 г. IG Metall, германското сдружение за краудсорсинг, и 8 цифрови платформи създават служба на омбудсмана за прилагане на Кодекса за поведение относно краудсорсинг (2).

2

Австрия

През 2019 г. е сключен колективен трудов договор, приложим от януари 2020 г., който обхваща фирма за кетъринг и служителите (доставчиците). Не е ясен статутът с оглед на трудовото право (3).

3

Белгия

Съществува комисия (Административна комисия за уреждане на трудовите правоотношения), която взема решения относно това как да се класифицира дадено трудово правоотношение (4).

4

Дания

Колективно споразумение, сключено през юли 2018 г. между Hilfr (цифрова платформа за услуги за почистване) и един профсъюз. Работниците започват като самостоятелно заети лица, но след изработени 100 часа преминават на трудов договор (5).

5

Испания

През 2017 г. служителите на цифровата платформа Deliveroo създават интернет платформа Ridersxderechos за защита на техните интереси. През 2017 г. синдикатът UGT създава портала Turespuestasindical (6).

6

Испания

През 2018 г. е подписано междупрофесионалното споразумение за Каталония за периода 2018-2020 г. между конфедерациите на работодателите (Fomento del Trabajo, PIMEC и FIPIME) и профсъюзите (CC OO и UGT). В споразумението е включен раздел относно работата през платформи (7).

7

Франция

Служителите на платформите за доставка на храни създадоха синдикални организации (напр. в Бордо) (8).

8

Италия

През 2019 г. беше приет специален закон за регион Лацио относно работата през цифрови платформи. В закона се дава определение на понятието „цифрови работници“ и се установяват приложимите права (9).

9

Италия

Националният колективен трудов договор в сектора на логистиката, сключен през 2018 г. въвежда категорията доставчик, която квалифицира като работа в рамките на подчинено трудово правоотношение. Същото е в сила и за колективния трудов договор, подписан с Laconsegna (цифровата платформа за доставка на храни). Тези договори са одобрени от профсъюзите (10).

10

Италия

Подписана през 2018 г. между Търговската камара на Болоня (?) и две платформи (Sgnam и MyMenu), Хартата на основните права на цифровите работници (Хартата от Болоня) не регулира трудовия статут на работника (11).

11

Португалия

Кодексът на труда съдържа критерии за презумпцията за наличие на трудов договор. Законодателството относно цифровите платформи за превоз (т.н. „закон Uber“) се позовава изрично на Кодекса на труда, що се отнася до правоотношението между водачите и платформата (12)

.

12

Швейцария Колективен трудов договор, покриващ работата на куриерите с велосипеди, е подписан през февруари 2019 г. между синдикална организация и сдружение на работодателите (13)

.

13

Европейски социални партньориАвтономно рамково споразумение на европейските социални партньори относно цифровизацията — юни 2020 г. (14)

ЦП = цифрова платформа

---

(1)  ETUI, 2019 г., работен документ 2019.10,публикуван от Isabelle Daugareilh, Christophe Degryse и Philippe Pochet, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective („Основаната на платформи икономика и социалното право: представяне на основните проблеми в сравнителна перспектива“), стр. 57.

(2)  МОТ, Policy responses to new forms of work („Политически отговори на новите форми на заетост“). International governance of digital labour platforms (Мерки относно новите форми на труд. Международно управление на паботата през цифровите платформи), април 2019 г., стр. 6-7.

(3)  Eurofound, вж.: Инициативи в областта на основаната на платформи икономика: https://www.eurofound.europa.eu/data/platform-economy/initiatives.

(4)  ETUI, 2019 г., работен документ 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective („Основаната на платформи икономика и социалното право: представяне на основните проблеми в сравнителна перспектива“), стр. 46; вж. Портала: https://commissionrelationstravail.belgium.be/fr/.

(5)  ETUI, 2019 г., работен документ 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective („Основаната на платформи икономика и социалното право: представяне на основните проблеми в сравнителна перспектива“), стр. 42; вж. също: https://www.equaltimes.org/in-denmark-a-historic-collective?lang=en#.XsjN8DpKhPa.

(6)  ETUI, 2019 г., работен документ 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective („Основаната на платформи икономика и социалното право: представяне на основните проблеми в сравнителна перспектива“), стр. 102 и 103; вж: https://twitter.com/ridersxderechos и https://www.ugt.es/turespuestasindicales.

(7)  ETUI, 2019 г., работен документ 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective („Основаната на платформи икономика и социалното право: представяне на основните проблеми в сравнителна перспектива“), стр. 104-105.

(8)  ETUI, 2019 г., работен документ 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective („Основаната на платформи икономика и социалното право: представяне на основните проблеми в сравнителна перспектива“), стр. 57.

(9)  ETUI, 2019 г., работен документ 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective („Основаната на платформи икономика и социалното право: представяне на основните проблеми в сравнителна перспектива“), стр. 68. Изглежда, че не се регулира статутът на работника (наето или самостоятелно заето лице).

(10)  ETUI, 2019 г., работен документ 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective („Основаната на платформи икономика и социалното право: представяне на основните проблеми в сравнителна перспектива“), стр. 71-72.

(11)  ETUI, 2019 г., работен документ 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective („Основаната на платформи икономика и социалното право: представяне на основните проблеми в сравнителна перспектива“), стр. 72.

(12)  Португалия: Закон 45/2018 от 10 август.

(13)  ETUI, 2019 г., работен документ 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective („Основаната на платформи икономика и социалното право: представяне на основните проблеми в сравнителна перспектива“), стр. 111-112.

(14)  Автономно рамково споразумение между европейските социални партньори относно цифровизацията.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

Следните изменения, получили поне една четвърт от подадените гласове, бяха отхвърлени по време на разискванията:

Параграф 2.9

се изменя, както следва:

| 2.9 | Статутът на работника е ключов елемент от работата през платформа. Като цяло платформата играе ролята на посредник между търсенето и предлагането и следователно не е работодател, тъй като не съществува подчинено трудово правоотношение. Работещите в тази ситуация се считат за „самостоятелно заети лица“, а не за „наети лица“, така че спрямо тях не се прилагат нито трудовото законодателство (в т.ч. по отношение на здравето и безопасността), нито законодателството в областта на социалната закрила и данъчното облагане. Макар да смята, че съществуват истински самостоятелно заети лица, ЕИСК счита, че прилагането на принципа, според който работникът през платформа се счита за наето лице до доказване на противното трябва да бъде надлежно проучено във всичките му измерения от страна на ЕС и държавите членки по отношение на основните различия между служителите и самостоятелно заетите лица (естество на работата, наличие на отношение на субординация и възнаграждение). Това гарантира защитата на интересите на работниците и служителите, чийто основен доход идва от платформите. Въпреки това ЕИСК счита, че на работниците, които са действително самостоятелно заети лица, следва да се позволи да запазят този статут. |
| --- | --- |

2.9

Статутът на работника е ключов елемент от работата през платформа. Като цяло платформата играе ролята на посредник между търсенето и предлагането и следователно не е работодател, тъй като не съществува подчинено трудово правоотношение. Работещите в тази ситуация се считат за „самостоятелно заети лица“, а не за „наети лица“, така че спрямо тях не се прилагат нито трудовото законодателство (в т.ч. по отношение на здравето и безопасността), нито законодателството в областта на социалната закрила и данъчното облагане. Макар да смята, че съществуват истински самостоятелно заети лица, ЕИСК счита, че прилагането на принципа, според който работникът през платформа се счита за наето лице до доказване на противното трябва да бъде надлежно проучено във всичките му измерения от страна на ЕС и държавите членки по отношение на основните различия между служителите и самостоятелно заетите лица (естество на работата, наличие на отношение на субординация и възнаграждение). Това гарантира защитата на интересите на работниците и служителите, чийто основен доход идва от платформите. Въпреки това ЕИСК счита, че на работниците, които са действително самостоятелно заети лица, следва да се позволи да запазят този статут.

Изложение на мотивите

Според Европейската комисия статутът на работника е въпрос, предизвикващ спорове, и е един от най-важните от гледна точка на политиката, когато основната стока, търгувана през платформата, е трудът. Комисията разглежда въпроса за статута, като счита, че разграничението между самостоятелно заети и наети лица може да бъде установено въз основа на три критерия: съществуването на отношение на субординация, естеството на работата и възнаграждението. Тези критерии са определени за целите на използването на понятието „работник“ в ЕС, но в съобщението на Комисията относно „Европейска програма за икономиката на сътрудничеството“ е добавено, че съдилищата на държавите членки, в рамките на своята национална компетентност, са склонни да прилагат същия набор от критерии. При тези критерии няма нужда от допълнително регулиране по отношение на статута на работника на европейско равнище. На национално равнище бяха предприети различни инициативи, в някои случаи чрез въвеждане на концепцията за междинна категория между подчинено трудово правоотношение и самостоятелна заетост.

По отношение на статута на работниците е важно също така да се отбележи, че в неотдавнашното автономно рамково споразумение за цифровизация между европейските социални партньори се посочва, че то обхваща всички работници и работодатели в публичния и частния сектор, включително дейностите, използващи онлайн платформи, където съществува трудово правоотношение, както е определено на национално равнище.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 65 |
| --- | --- |
| „Против“ | 99 |
| „Въздържал се“ | 13 |

Гласове „за“:

65

„Против“

99

„Въздържал се“

13

Параграф 5.4

се изменя, както следва:

| 5.4 | Когато прилагат основните критерии, определящи статута на работника (субординация, характер на дейността, възнаграждение), ЕС и държавите членки следва
  би трябвало да се съсредоточат върху концепцията за икономическа зависимост и субординация като един от основните критерии за гарантиране на справедливи условия на труд за
  . Р
  работник
  ците през платформа, който
  които за издръжката си зависи
  ят основно от възнаграждението, което получава за тази работа и се намира в положение на субординация, е наето, а не самостоятелно заето лице
  . Също така алгоритмите, използвани от платформите, следва
  могат да бъдат приравнени към
  считани за задължителни също като устните или писмените инструкции в конвенционалната работа. ЕИСК вече изрази положителното си становище относно тези понятия |
| --- | --- |

5.4

Когато прилагат основните критерии, определящи статута на работника (субординация, характер на дейността, възнаграждение), ЕС и държавите членки следва
  би трябвало да се съсредоточат върху концепцията за икономическа зависимост и субординация като един от основните критерии за гарантиране на справедливи условия на труд за
  . Р
  работник
  ците през платформа, който
  които за издръжката си зависи
  ят основно от възнаграждението, което получава за тази работа и се намира в положение на субординация, е наето, а не самостоятелно заето лице
  . Също така алгоритмите, използвани от платформите, следва
  могат да бъдат приравнени към
  считани за задължителни също като устните или писмените инструкции в конвенционалната работа. ЕИСК вече изрази положителното си становище относно тези понятия

Изложение на мотивите

Според Европейската комисия статутът на работника е въпрос, предизвикващ спорове, и е един от най-важните от гледна точка на политиката, когато основната стока, търгувана през платформата, е трудът. Комисията разглежда въпроса за статута, като счита, че разграничението между самостоятелно заети и наети лица може да бъде установено въз основа на три критерия: съществуването на отношение на субординация, естеството на работата и възнаграждението. Тези критерии са определени за целите на използването на понятието „работник“ в ЕС, но в съобщението на Комисията относно „Европейска програма за икономиката на сътрудничеството“ е добавено, че съдилищата на държавите членки, в рамките на своята национална компетентност, са склонни да прилагат същия набор от критерии. При тези критерии няма нужда от допълнително регулиране по отношение на статута на работника на европейско равнище. На национално равнище бяха предприети различни инициативи, в някои случаи чрез въвеждане на концепцията за междинна категория между подчинено трудово правоотношение и самостоятелна заетост.

По отношение на статута на работниците е важно също така да се отбележи, че в неотдавнашното автономно рамково споразумение за цифровизация между европейските социални партньори се посочва, че то обхваща всички работници и работодатели в публичния и частния сектор, включително дейностите, използващи онлайн платформи, където съществува трудово правоотношение, както е определено на национално равнище.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 64 |
| --- | --- |
| „Против“ | 98 |
| „Въздържал се“ | 14 |

Гласове „за“:

64

„Против“

98

„Въздържал се“

14

Параграф 5.8

се изменя, както следва:

| 5.8 | ЕИСК призовава националните данъчни системи да вземат предвид явлението „икономика на сътрудничеството и цифрови платформи“, като спазват в тази област принципитена една система на справедливо данъчно облагане, т.е. съгласуваност , предвидимост и неутралност, и същевременно гарантират обществения интерес за изпълнение на данъчните задължения от всички заинтересовани страни
   (1)
  . Що се отнася до данъчното облагане, ЕИСК счита, че всички участници в цифровата икономика следва да плащат данъци. Във връзка с това ЕИСК подкрепя препоръките на Европейската платформа за противодействие на недекларирания труд
   (2)

  към ЕС за въвеждане на обвързващ правен инструмент, който да задължи платформите да декларират всички сделки пред данъчните органи на държавите, в които извършват дейност; да предоставят на съответните данъчни власти информацията, необходима за гарантиране на спазването на данъчното законодателство; да информират работниците за техните печалби и данъчни задължения и да защитават работниците от риска да бъдат категоризирани като самостоятелно заети лица. |
| --- | --- |

5.8

ЕИСК призовава националните данъчни системи да вземат предвид явлението „икономика на сътрудничеството и цифрови платформи“, като спазват в тази област принципитена една система на справедливо данъчно облагане, т.е. съгласуваност , предвидимост и неутралност, и същевременно гарантират обществения интерес за изпълнение на данъчните задължения от всички заинтересовани страни
   (1)
  . Що се отнася до данъчното облагане, ЕИСК счита, че всички участници в цифровата икономика следва да плащат данъци. Във връзка с това ЕИСК подкрепя препоръките на Европейската платформа за противодействие на недекларирания труд
   (2)

  към ЕС за въвеждане на обвързващ правен инструмент, който да задължи платформите да декларират всички сделки пред данъчните органи на държавите, в които извършват дейност; да предоставят на съответните данъчни власти информацията, необходима за гарантиране на спазването на данъчното законодателство; да информират работниците за техните печалби и данъчни задължения и да защитават работниците от риска да бъдат категоризирани като самостоятелно заети лица.

Изложение на мотивите

Неотдавна ЕИСК прие становище относно данъчното облагане на икономиката на сътрудничеството (становище ECO/500 относно „Данъчно облагане на икономиката на сътрудничеството — изисквания за докладване“) и би било по-уместно да се спомене договорения текст.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 64 |
| --- | --- |
| „Против“ | 97 |
| „Въздържал се“ | 14 |

Гласове „за“:

64

„Против“

97

„Въздържал се“

14

Параграф 1.8

се изменя, както следва:

| 1.8 | ЕИСК препоръчва ЕС и държавите членки да положат усилия за постигане на единни понятия, за да може трудът в основаната на платформи икономика да стане достоен. Във връзка с това и с цел осигуряване на справедливи условия на труд за работниците, чийто поминък зависи основно от тази работа, Комисията и държавите членки следва да се съсредоточат върху следните елементи, когато прилагат общите критерии за статута на работниците (субординация, характер на работата и възнаграждение): (i) икономическа зависимост и подчинено трудово правоотношение, тъй като работник, чието препитание зависи основно от възнаграждението, което получава за тази работа, е наето лице, а не самостоятелно заето лице; (ii) прилагането на принципа, съгласно който работник през платформа се счита за наето лице до доказване на противното, трябва
  би трябвало да се проучи във всичките му измерения по отношение на основните различия между служителите и самостоятелно заетите лица (характер на работата, наличие на отношения на субординация и възнаграждение); (iii) използваните от платформите алгоритми могат да бъдат приравнени към
  считани за задължителни по същия начин като устните или писмените инструкции при конвенционалната работа. |
| --- | --- |

1.8

ЕИСК препоръчва ЕС и държавите членки да положат усилия за постигане на единни понятия, за да може трудът в основаната на платформи икономика да стане достоен. Във връзка с това и с цел осигуряване на справедливи условия на труд за работниците, чийто поминък зависи основно от тази работа, Комисията и държавите членки следва да се съсредоточат върху следните елементи, когато прилагат общите критерии за статута на работниците (субординация, характер на работата и възнаграждение): (i) икономическа зависимост и подчинено трудово правоотношение, тъй като работник, чието препитание зависи основно от възнаграждението, което получава за тази работа, е наето лице, а не самостоятелно заето лице; (ii) прилагането на принципа, съгласно който работник през платформа се счита за наето лице до доказване на противното, трябва
  би трябвало да се проучи във всичките му измерения по отношение на основните различия между служителите и самостоятелно заетите лица (характер на работата, наличие на отношения на субординация и възнаграждение); (iii) използваните от платформите алгоритми могат да бъдат приравнени към
  считани за задължителни по същия начин като устните или писмените инструкции при конвенционалната работа.

Изложение на мотивите

Според Европейската комисия статутът на работника е въпрос, предизвикващ спорове, и е един от най-важните от гледна точка на политиката, когато основната стока, търгувана през платформата, е трудът. Комисията разглежда въпроса за статута, като счита, че разграничението между самостоятелно заети и наети лица може да бъде установено въз основа на три критерия: съществуването на отношение на субординация, естеството на работата и възнаграждението. Тези критерии са определени за целите на използването на понятието „работник“ в ЕС, но в съобщението на Комисията относно Европейска програма за икономиката на сътрудничеството е добавено, че съдилищата на държавите членки, в рамките на своята национална компетентност, са склонни да прилагат същия набор от критерии. При тези критерии няма нужда от допълнително регулиране по отношение на статута на работника на европейско равнище. На национално равнище бяха предприети различни инициативи, в някои случаи чрез въвеждане на концепцията за междинна категория между подчинено трудово правоотношение и самостоятелна заетост.

По отношение на статута на работниците е важно също така да се отбележи, че в неотдавнашното автономно рамково споразумение за цифровизация между европейските социални партньори се посочва, че то обхваща всички работници и работодатели в публичния и частния сектор, включително дейностите, използващи онлайн платформи, където съществува трудово правоотношение, както е определено на национално равнище.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 63 |
| --- | --- |
| „Против“ | 99 |
| „Въздържал се“ | 15 |

Гласове „за“:

63

„Против“

99

„Въздържал се“

15

Параграф 1.13

се изменя, както следва:

| 1.13 | ЕИСК призовава националните данъчни системи да вземат предвид явлението „икономика на сътрудничеството и цифрови платформи“, като спазват в тази област принципитена една система на справедливо данъчно облагане, т.е. съгласуваност , предвидимост и неутралност, и същевременно гарантират обществения интерес за изпълнение на данъчните задължения от всички заинтересовани страни
   (3)
  . ЕИСК призовава Комисията да вземе предвид препоръките на Европейската платформа за борба с недекларирания труд в областта на данъчното облагане на платформите. |
| --- | --- |

1.13

ЕИСК призовава националните данъчни системи да вземат предвид явлението „икономика на сътрудничеството и цифрови платформи“, като спазват в тази област принципитена една система на справедливо данъчно облагане, т.е. съгласуваност , предвидимост и неутралност, и същевременно гарантират обществения интерес за изпълнение на данъчните задължения от всички заинтересовани страни
   (3)
  . ЕИСК призовава Комисията да вземе предвид препоръките на Европейската платформа за борба с недекларирания труд в областта на данъчното облагане на платформите.

Изложение на мотивите

Неотдавна ЕИСК прие становище относно данъчното облагане на икономиката на сътрудничеството (становище ECO/500 относно Данъчно облагане на икономиката на сътрудничеството — изисквания за докладване) и би било по-уместно да се спомене договореният текст.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 62 |
| --- | --- |
| „Против“ | 99 |
| „Въздържал се“ | 15 |

Гласове „за“:

62

„Против“

99

„Въздържал се“

15

---

(1)  Вж. становище ECO/500 относно „Данъчно облагане на икономиката на сътрудничеството — изисквания за докладване“, прието през юли 2020 г.(ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 62).

(2)  ОВ C 458, 19.12.2014 г., стр. 43.

(3)  Вж. бележка под линия 1.

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/187 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/187

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Цифровизация и устойчивост — текущо състояние и необходимост от действия от гледна точка на гражданското общество“

(проучвателно становище)

(2020/C 429/24)

| Докладчик: | Peter SCHMIDT (DE — II гр.) |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | István KOMORÓCZKI (HU — I гр.) |

Докладчик:

Peter SCHMIDT (DE — II гр.)

Съдокладчик:

István KOMORÓCZKI (HU — I гр.)

| Консултация | Германско председателство, 7.4.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | Секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 31.8.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 17.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 216/2/3 |

Консултация

Германско председателство, 7.4.2020 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

31.8.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

17.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

216/2/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК призовава за политики, в които да залегне в по-голяма степен цифрова икономика, включваща нашите обществени ценности, като по този начин се гарантира, че цифровата икономика на благосъстоянието е възможно най-приобщаваща и позволява на работниците, потребителите, МСП, големите дружества и икономическите субекти с нестопанска цел да се възползват еднакво от нея, особено в селските райони. Сред тези политики са:






  — | разработване на фискална политика с цел да се гарантира, че цифровите предприятия плащат своя справедлив дял от данъците; |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

разработване на фискална политика с цел да се гарантира, че цифровите предприятия плащат своя справедлив дял от данъците;

| — | изготвяне въз основа на Общия регламент относно защитата на данните (ОРЗД) на специален закон за защита на данните на работното място, в социалните медии и електронната търговия; |
| --- | --- |

—

изготвяне въз основа на Общия регламент относно защитата на данните (ОРЗД) на специален закон за защита на данните на работното място, в социалните медии и електронната търговия;

| — | изменение на настоящото законодателство в сферата на конкуренцията и монопола, за да се регулират пазарите на цифровите платформи; |
| --- | --- |

—

изменение на настоящото законодателство в сферата на конкуренцията и монопола, за да се регулират пазарите на цифровите платформи;

| — | насърчаване на софтуера и приложенията с отворен код; |
| --- | --- |

—

насърчаване на софтуера и приложенията с отворен код;

| — | възприемане на подхода „публични средства — публични данни“, така че финансираните с публични средства научноизследователски данни да бъдат общодостъпни; |
| --- | --- |

—

възприемане на подхода „публични средства — публични данни“, така че финансираните с публични средства научноизследователски данни да бъдат общодостъпни;

| — | разработване на стратегическа европейска политика за управление на данните, включително ново законодателство за „тръстове за публични данни“. |
| --- | --- |

—

разработване на стратегическа европейска политика за управление на данните, включително ново законодателство за „тръстове за публични данни“.

| 1.2. | ЕИСК призовава националните правителства и органите на местното самоуправление да подкрепят кооперативните платформи за споделяне. Освен това той призовава за прозрачни, справедливи и екологосъобразни ИКТ вериги за производство, за амбициозни стандарти в областта на енергетиката и за разширяване на обхвата на директивата на ЕС за екодизайна, и настоява Комисията:






  — | да адаптира законодателството на ЕС, с цел пазаруването онлайн да стане по-устойчиво, и да разработи отговорни политики в областта на опаковките, доставките и връщането на пратки; |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

да адаптира законодателството на ЕС, с цел пазаруването онлайн да стане по-устойчиво, и да разработи отговорни политики в областта на опаковките, доставките и връщането на пратки;

| — | да защити малките оператори на пазара от монополни платформи; |
| --- | --- |

—

да защити малките оператори на пазара от монополни платформи;

| — | да разработи всеобхватен набор от критерии и показатели за устойчиви софтуерни продукти и цифров продуктов паспорт; |
| --- | --- |

—

да разработи всеобхватен набор от критерии и показатели за устойчиви софтуерни продукти и цифров продуктов паспорт;

| — | да подобри ОРЗД по отношение на наличието на достатъчно данни и свързването на данни; |
| --- | --- |

—

да подобри ОРЗД по отношение на наличието на достатъчно данни и свързването на данни;

| — | да наложи ограничения на онлайн рекламата с цел създаване на пространства без реклами. |
| --- | --- |

—

да наложи ограничения на онлайн рекламата с цел създаване на пространства без реклами.

| 1.3. | Пандемията от COVID-19 доведе до внезапно и значително намаляване на транспорта, производството и потреблението. По-голямото използване на ИКТ смекчи ефекта от енергоемките работни практики и начини на живот. ЕИСК призовава за подходящи политически мерки, за да се подпомогне утвърждаването на тези положителни аспекти след пандемията. Естествено това поражда по-общи въпроси относно енергийната ефективност на „облака“ и на центровете за данни, които го поддържат. Например:






  — | изготвяне на списък на центровете за данни в ЕС (обхващащ енергийната ефективност, жизнения цикъл, строителните материали и т.н.) и схема за водещи постижения (top-runner scheme), за да се гарантира, че най-ефективните в енергийно отношение центрове за данни ще се превърнат в стандарт; |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

изготвяне на списък на центровете за данни в ЕС (обхващащ енергийната ефективност, жизнения цикъл, строителните материали и т.н.) и схема за водещи постижения (top-runner scheme), за да се гарантира, че най-ефективните в енергийно отношение центрове за данни ще се превърнат в стандарт;

| — | изискване за новите центрове за данни да работят изцяло с енергия от възобновяеми източници; |
| --- | --- |

—

изискване за новите центрове за данни да работят изцяло с енергия от възобновяеми източници;

| — | използване на изкуствения интелект (ИИ) в подкрепа на климатичния и енергийния преход; |
| --- | --- |

—

използване на изкуствения интелект (ИИ) в подкрепа на климатичния и енергийния преход;

| — | предлагане на мерки за устойчиви решения, свързани с ИИ. |
| --- | --- |

—

предлагане на мерки за устойчиви решения, свързани с ИИ.

| 1.4. | ЕИСК признава централното значение на развитието на устойчиви интелигентни градове, включително новаторските подходи спрямо интегрираната мобилност, енергетиката и туризма. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Контекст и основни положения

| 2.1. | Настоящото становище беше поискано от германското председателство на Съвета и целта му е да проучи двете глобални мегатенденции на цифровизация и устойчивост от гледна точка на европейското организирано гражданско общество. ЕИСК приветства този подход за хармонизиране на екологичния и цифровия преход, тъй като тази хармонизация е от ключово значение за бъдещия просперитет и устойчивост на Европа. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕС се ангажира изцяло с Програмата на ООН до 2030 г. (1) и с нейните 17 цели за устойчиво развитие (ЦУР) и предприема действия в контекста на международните споразумения в областта на климата, като например Парижкото споразумение (2). За да се гарантира правилното им прилагане, е необходимо ЕС да разработи и финализира всеобхватна стратегия за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕИСК приветства Европейския зелен — и социален — пакт (3) (ЕЗП) и неговия Фонд за справедлив преход, тъй като те следва да осигурят широкомащабните инвестиции, необходими за справедлив преход към неутрална по отношение на климата икономика. ЕИСК счита, че Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика (4)
  е от ключово значение за постигането на целите на новия план за действие за кръгова икономика (5)
  , и очаква с интерес това сътрудничество да продължи. ЕИСК подчертава, че ЕС трябва да гарантира, че цифровизацията ще помогне за постигането на ЦУР. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ЕИСК приветства пакета на ЕС за възстановяване и реконструкция Next Generation EU (6), чиято цел е да бъдат подпомогнати най-силно засегнатите в икономическо отношение от кризата с COVID-19. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Пандемията от COVID-19 е възможност да се обмисли как можем да премоделираме и въведем иновации в нашата икономика, за да я направим по-устойчива в екологично и социално отношение. Кризата не следва да отклонява ЕС от неговите екологични цели и цели за устойчивост. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ЕИСК и преди е призовавал за устойчива и приобщаваща икономика на благосъстоянието (7), която да работи както за хората, така и за планетата. Това включва подходящо използване на цифровизацията за постигането на тази цел. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ЕИСК счита, че системният подход на ЕС към устойчиво потребление (8) е един от основните градивни елементи на стратегическата визия на Комитета за устойчива икономика на благосъстоянието, при която никой не бива да бъде забравен. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | ЕИСК се застъпва за европейски подход към цифрово бъдеще (9), основан на европейските социални ценности и етични стандарти, за да се гарантира, че ще използваме цифровите възможности за икономиката, като същевременно защитаваме неприкосновеността на нашия личен живот и самоопределение и се съобразяваме с ограниченията на планетата. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | В наскоро публикуваната Бяла книга за изкуствения интелект (10) на Комисията се предлага стратегия за гарантиране на навлизането на ИИ в ЕС и ЕИСК подкрепя амбициите на Комисията да превърне ЕС в международен лидер в областта на научните изследвания и развитието на ИИ и по този начин да повиши конкурентоспособността на Европа в световен план (11). В същото време ЕИСК би приветствал по-доброто интегриране на стратегията за ИИ в настоящите стратегии на ЕС за устойчивост. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | ЕИСК приканва всички заинтересовани страни да вземат предвид въздействието на цифровизацията в различните сектори и във връзка с ЦУР, що се отнася до основната инфраструктура, общественото участие и трансформацията. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Към социално, екологично и икономически стабилна цифровизация

| 3.1. | Размисълът по време на паузата в резултат на COVID-19 показва ясно, че една устойчива цифрова революция означава както да се вземат предвид човешките фактори, така и да се запазят нецифрови решения, като внимателно се оценяват съответните рискове и се поставя специален акцент върху издръжливостта на сътресения. Специален приоритет ще бъде преодоляването на цифровото разделение както между отделните държави, така и вътре в тях в световен мащаб, като се постави специален акцент върху държавите членки, и с оглед на перспективата за разширяване. Преодоляването на цифровото разделение в рамките на държавите членки изисква публични и частни инвестиции. Пандемията открои както възможностите, така и недостатъците на цифровата комуникация, особено за живеещите в селските райони. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Настоящото становище се съсредоточава върху ЦУР 8 (достоен труд), ЦУР 12 (потребление и производство) и ЦУР 13 (действия в областта на климата) (12), поради което се прави ясна връзка между факторите за екологична и социална устойчивост. Постигането на цифровизация, която да работи за всички нас, предполага съгласуването на тези опасения. Сред другите специални акценти са цифровото образование (ЦУР 4), интелигентните градове (ЦУР 11) и електронното здравеопазване (ЦУР 3) и Комитетът препоръчва по-подробен анализ на тези области в контекста на гражданското общество в бъдещата работа на ЕИСК. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Пандемията превърна голяма част от рутинното ни ежедневие в мащабен полеви експеримент за прилагането на цифровите технологии: правителствата временно затвориха училищата, приканвайки учениците, студентите и преподавателите да работят онлайн, а работодателите трябваше бързо да преосмислят подхода си по отношение на работата от разстояние. Докато бавно излизаме от тези ограничения, трябва да обмислим до каква степен цифровизацията е желателна и подходяща и как в този процес можем да запазим вътрешно- и междупоколенческа справедливост в съответствие с ЦУР.
  ЕИСК приканва всички заинтересовани страни да разгледат въздействието от тази неочаквана „цифрова стъпка напред“ в контекста на следните три измерения на цифровизацията: основна инфраструктура, обществено участие и трансформация. За да илюстрираме това, даваме пример с нашата образователна и работна среда, но препоръчваме използването му като евристичен принцип в други области с цел обхващане на тези измерения със съответните ползи и рискове. |
| --- | --- |

3.3.

ЕИСК приканва всички заинтересовани страни да разгледат въздействието от тази неочаквана „цифрова стъпка напред“ в контекста на следните три измерения на цифровизацията: основна инфраструктура, обществено участие и трансформация. За да илюстрираме това, даваме пример с нашата образователна и работна среда, но препоръчваме използването му като евристичен принцип в други области с цел обхващане на тези измерения със съответните ползи и рискове.

3.3.1.   Основна цифрова инфраструктура

Макар че вземаме за даденост факта, че интернет осигурява почти универсален достъп до знания за мнозина от нас в Европа, трябва да продължим да работим за повишаване на качеството, безопасността, надеждността, приобщаващия характер и достъпността на онлайн услугите. С навлизането в ера във все по-голяма степен доминирана от ИИ, е изключително важно да анализираме научния, обществения и педагогическия опит и резултатите от тази неочаквана ситуация, също и в светлината на публикувания наскоро доклад на ЮНЕСКО относно ИИ (13). Вече сме наясно за съществените социални неравенства в този контекст, включително за липсата на електронни устройства, обучение и свързаност.

В съответствие с принципа на предпазливост потенциалните отрицателни фактори биха могли да включват прекарването на повече време пред екрана, излагането на въздействието на устройствата като цяло, стойката, радиацията, опасенията, свързани с въздействието на 5G технологиите по отношение на здравето ни, „фалшивите новини“, интернет измамите, кибертормоза и въпросите, свързани с надзора. Всички те налагат сериозно допълнително проучване.

3.3.2.   Цифровизацията като средство за обществено участие

Що се отнася до плюсовете, на всички нас в ежедневието ни драматично ни се напомня за потенциала на цифровизацията като средство за обществено участие. Например информацията е лесно достъпна, което позволява независимо учене през целия живот и гъвкаво работно време. Всестранната и богата среда включва аудио, видео, текст, анимация, среда за виртуално обучение, чатове в реално време, добавена реалност и виртуална реалност по широк набор от теми, съобразени с нашия график и потребности, независимо дали сме ученици, студенти, служители, или просто се стремим да придобием нови знания или умения.

Интернет служи и като катализатор на движенията на гражданското общество и се оказа особено мощен инструмент за мобилизиране на хората да предприемат действия по политически или екологични въпроси, като „Петъци за бъдещето“ или както показаха зрелищно демонстрациите в Хонг Конг през последните години.

В същото време си даваме сметка, че използването на високотехнологична цифровизация не води непременно до по-голяма степен на устойчивост — например коренните общности или групи от възрастни хора, чийто подход е „нискотехнологичен“, обикновено имат нецифрови решения с по-устойчив характер.

3.3.3.   Цифровизацията като инструмент за трансформация

Поуките, извлечени от опита в тази „глобална лаборатория“ представляват отлична възможност да бъдат направени изводи за начина, по който това ще засегне бъдещите тенденции, като например идеалната комбинация от персонализирано дистанционно обучение и присъствено образование. Най-добрите институции в света вече предлагат масови отворени онлайн курсове (МООК) чрез сътрудничества като Coursera, което предлага на всички някои от предимствата на мечтан университет.

Последствията за околната среда и социалната сфера са удивителни. Наблюдава се много по-малко пътуване по работа, което води до намаляване на замърсяването на въздуха и на околната среда като цяло, по-малко шум, намаляване на стреса при хората, и вероятно някои от тези нови модели ще се запазят и след възстановяването. На мнозина ситуацията предложи повече време, което да прекарат вкъщи/със семейството, тя се оказа печеливша за местни доставчици като магазини към земеделски стопанства, но разбира се, някои имаха и големи трудности.

Що се отнася до инфраструктурата, това е идеална възможност да се повдигнат и анализират въпроси, свързани с инвестициите на общността и разходната ефективност.

3.4.   ЦУР 8: Достоен труд и икономика на благосъстоянието

Цифровизацията крие голям потенциал за икономиката на благосъстоянието. Но ползите са разпределени неравномерно, като рискът е, че все по-голям дял от капитала и активите ще се натрупва в ръцете на малък брой участници. Повечето цифрови платформи и софтуерни предприятия са разположени в САЩ и Азия (14). Европейските МСП зависят от техните услуги и когато използват услугата „спедиция от Amazon“ например, губят част от печалбата от от продажбите си поради плащания на авторски и лицензионни възнаграждения. За да противодействаме на тази тенденция за олигополизация, трябва да изградим приобщаваща икономика на благосъстоянието в Европа. ЕИСК подкрепя създаването на фискална политика с цел да се гарантира, че цифровите предприятия плащат своя справедлив дял от данъците (15).

3.4.1.   Цифровизацията и последиците от нея за заетостта

Цифровизацията в работната среда предлага много възможности за желателна рационализация на работата (16), например чрез използването на „коботи“ (17), но е свързана и с определени рискове, освен ако не я интегрираме трайно в нашите европейски социални ценности и етични стандарти чрез използването на подход, при който човекът запазва контрол. Конкретните предизвикателства в този контекст са:

| — | Промяна в съотношението работни места/приходи в новите стопански сегменти, като цифровите предприятия генерират повече продажби с по-малко работни места. В повечето научни изследвания се допуска, че нетните ефекти от цифровизацията за пазара на труда ще доведат до по-висока безработица (18), (19), (20), (21), (22), (23). |
| --- | --- |

—

Промяна в съотношението работни места/приходи в новите стопански сегменти, като цифровите предприятия генерират повече продажби с по-малко работни места. В повечето научни изследвания се допуска, че нетните ефекти от цифровизацията за пазара на труда ще доведат до по-висока безработица (18), (19), (20), (21), (22), (23).

| — | Несигурност на работните места, при която е вероятно по-малко хора да имат удовлетворяваща и добре платена работа, като същевременно нараства броят на хората, които може да попаднат при нестабилни условия на заетост при т.нар. „икономиката на работата по отделни заявки“, характеризираща се с почасов труд, краткосрочни договори или договори без задължения за определен брой часове (24), (25), (26), (27), (28). |
| --- | --- |

—

Несигурност на работните места, при която е вероятно по-малко хора да имат удовлетворяваща и добре платена работа, като същевременно нараства броят на хората, които може да попаднат при нестабилни условия на заетост при т.нар. „икономиката на работата по отделни заявки“, характеризираща се с почасов труд, краткосрочни договори или договори без задължения за определен брой часове (24), (25), (26), (27), (28).

| — | Поляризация на доходите, като делът на брутния вътрешен продукт (БВП) от заплати намалява, докато делът на приходите от инвестиции (29) нараства (30), (31), (32). Тази поляризация на доходите може да се отрази отрицателно върху покупателната способност (33), (34), (35). |
| --- | --- |

—

Поляризация на доходите, като делът на брутния вътрешен продукт (БВП) от заплати намалява, докато делът на приходите от инвестиции (29) нараства (30), (31), (32). Тази поляризация на доходите може да се отрази отрицателно върху покупателната способност (33), (34), (35).

| — | Тенденция за възлагане на дейности на външни изпълнители и контрол на труда. Усещането за придобиване на автономност при работата от вкъщи не следва да бъде за сметка на интересите на служителите (напр. безопасно работно място, стабилни условия на труд, право на изключване и защита на данните на работното място). Ето защо ЕИСК призовава за стриктно тълкуване на ОРЗД на ЕС и предлага създаването на специален закон за защита на данните на работното място. |
| --- | --- |

—

Тенденция за възлагане на дейности на външни изпълнители и контрол на труда. Усещането за придобиване на автономност при работата от вкъщи не следва да бъде за сметка на интересите на служителите (напр. безопасно работно място, стабилни условия на труд, право на изключване и защита на данните на работното място). Ето защо ЕИСК призовава за стриктно тълкуване на ОРЗД на ЕС и предлага създаването на специален закон за защита на данните на работното място.

| — | Целенасочено използване на ИИ за подобряване на функционирането на пазара на труда, т.е. чрез предвиждане на нуждите от умения или последиците за работното време и условията на труд с цел постигане на икономика на благосъстоянието. (Това може да включва съображения за въвеждането на базов доход, намаляване на работното време за заетост на пълен работен ден или изравнителни данъци за нископлатени работни места.) |
| --- | --- |

—

Целенасочено използване на ИИ за подобряване на функционирането на пазара на труда, т.е. чрез предвиждане на нуждите от умения или последиците за работното време и условията на труд с цел постигане на икономика на благосъстоянието. (Това може да включва съображения за въвеждането на базов доход, намаляване на работното време за заетост на пълен работен ден или изравнителни данъци за нископлатени работни места.)

3.4.2.   Мощ чрез натрупването на данни

Възходът на „цифровите гиганти“, който води до монополизация и олигополизация, наруши конкуренцията. Освен това концентрацията на информация и знания има последици за политическия суверенитет и личното самоопределение, тъй като голяма част от трафика в интернет (напр. лични и пазарни данни, новини и публични дискусии) е в ръцете на няколко глобални дружества (извън ЕС) в сферата на ИТ. ЕИСК призовава Комисията да приспособи действащото законодателство в областта на конкуренцията и монополите, така че да се регулират пазарите на цифровите платформи (36). ЕИСК също така отбелязва значението на защитата на правата на гражданите в контекста на ОРЗД, както и че свързаният с експлоатацията аспект на капитализма на наблюдението трябва да бъде дискутиран и обсъждан открито.

При това платформи като Amazon действат като пазарни участници във все по-голяма степен на собствените си пазари, като същевременно контролират икономическата инфраструктура (напр. платформата за пазаруване, каналите за разпространение и рекламите), където хиляди конкуриращи се продавачи предлагат своите продукти. Amazon използва тези данни от продавачи трети страни, за да лансира собствените си продукти, като по този начин поставя конкурентите си в неблагоприятно положение (37). Преразглеждането на законодателството на ЕС в областта на конкуренцията в духа на индийския закон за ПЧИ (38) би могло да установи и санкционира подобни практики на злоупотреба.

Осигуряването на неутралност на новите пазари на цифровите платформи (39) е жизненоважно за гарантирането на еднакви условия на конкуренция на всички участници на пазара. ЕИСК предлага в регламентите относно „естествените монополи“ в цифровата икономика да се гарантира тяхното управление от гражданското общество или от публичните органи (40). Това включва оперативна съвместимост между конкуриращите се платформи, за да се гарантира конкуренция на цифровия пазар, например със законодателство относно задължителни предварително определени интерфейси за обмен на информация.

3.4.3.   Управление на данни — към стратегическа политика на ЕС за управление на данните

ЕИСК призовава Комисията и държавите — членки на ЕС, да поощряват софтуера и приложенията с отворен код като инструменти за насърчаване на стопански модели и приложения, които позволяват отворен достъп и справедливо поделяне на ползите.

В допълнение ЕИСК се застъпва за подход „публични средства — публични данни“, съгласно койтофинансираните с публични средства проекти за научни изследвания и развойна дейност предоставят данни в съответствие например с лиценза „Криейтив Комънс“ или публичен лиценз за авторско право.

Освен това ЕИСК предлага разработването на стратегическа политика на ЕС за управление на данните, за да се постигне баланс между осигуряването на възможно най-голяма достъпност на данните, като същевременно се гарантира, че публичните икономически субекти и МСП няма да загубят своята основна дейност в полза на големи фирми в областта на интернет и данните. В миналото обикновените „отворени данни“ служеха едностранно на големите интернет дружества. ЕИСК призовава за създаването на „тръстове за публични данни“, които да функционират като посредници между участниците, генериращи данните и/или възнамеряващи да използват данните. Могат да бъдат създадени различни тръстове за данни, свързани с мобилността, с градовете и др. Необходимо е ново законодателство за определянето на публични мандати за администрирането на такива тръстове за данни от правителствени организации или организации на гражданското общество, включително вземането на решения относно достъпа до продукти и услуги и споделянето на ползите от тях. Данните, свързани с обществени услуги, следва да осигуряват баланс между предприемаческите нововъведения, публичния суверенитет, правата на универсален достъп и благосъстоянието на гражданите. В бъдеще е важно да се развият допълнително технологиите на блоковата верига и да се гарантира прозрачност на алгоритмите.

3.5.   ЦУР 12 — Отговорно потребление и производство

Цифровите приложения имат голям потенциал да повишат устойчивото потребление (41), поради което ЕИСК призовава националните правителства и органите на местното самоуправление да подкрепят кооперативните платформи за споделяне и платформите за електронна търговия, предлагащи устойчиви продукти (42). Една нова интелигентна устойчива система за устойчиво етикетиране на храните, предложена наскоро от ЕИСК, би осигурила всеобхватна информация относно продуктите (43), за да насърчи устойчивия избор на потребителите и да доведе до по-здравословен начин на хранене (44).

За да се повиши устойчивостта на пазаруването онлайн, ЕИСК предлага законодателството на ЕС да насърчава добрите практики за намаляване на връщаните пратки (например чрез ограничаване на безплатното връщане) (45), забрана на унищожаването на връщаните пратки, групиране на доставките и повишаване на степента на използване на колите за доставка.

Предаването чрез непрекъсната видео връзка представлява 60 % от целия трафик на данни. Както показа доброволното ограничаване по време на COVID-19, алтернативите с по-ниска резолюция са широко приети и по-устойчиви, поради което следва да се насърчават.

3.5.1.   Устойчиви ИКТ

При производството на хардуер за ИКТ следва да се прилагат стандартите на кръговата икономика. Сред въпросите, които възникват в тази област, са добивът на редкоземни метали и други материали и производството на устройства, което често включва лоши трудови и екологични условия (например в Китай и в други държави от Южното полукълбо).

ЕИСК призовава за повече прозрачност във веригите за производство на ИКТ. Необходимо е да се разшири обхватът на директивата на ЕС за екодизайн (46), за да бъдат включени всеобхватни стандарти за производство, в т.ч. i) устойчиви материали (рециклирани и възобновяеми ресурси); ii) хардуерен дизайн (максимално удължаване на живота — устройствата трябва да бъдат модулни и да могат да се ремонтират); iii) актуализациите на софтуера трябва да продължават до края на физическия жизнен цикъл на даден продукт; iv) удължени гаранционни срокове; v) повторна употреба на функционални устройства и повишаване на рециклирането на материалите; vi) амбициозни енергийни стандарти, включително динамично регулиране въз основа на водещите постижения , при което най-енергоефективният продукт се превръща в минимален стандарт; vii) стандарти за устойчивост по отношение на разработването на софтуер и приложения, като разработчиците биват стимулирани да проектират софтуера по такъв начин, че при прилагането да има възможно най-малък трафик на данни и използване на хардуер. ЕИСК приветства Манифеста от Карлскрона за устойчиво проектиране и призовава Комисията да разработи всеобхватни критерии за устойчиви софтуерни продукти (47) (48).

3.5.2.   Прозрачни продуктови вериги

Цифровизацията трябва да способства за прозрачност и отговорност по целите продуктови вериги. ЕИСК приветства предложението, съдържащо се в Европейския зелен пакт, потвърдено от германското правителство в неговата наскоро публикувана „Програма за политиката в областта на цифровите технологии за околната среда“за създаване на „цифров продуктов паспорт“ с информация относно материалите и стандартите при производството с цел установяване на недостатъците при устойчивото производство в съответствие с европейската стратегия за корпоративната социална отговорност (49), включително трудовите стандарти.

3.5.3.   Укрепване на кооперативните платформи

ЕИСК призовава Комисията и държавите — членки на ЕС, да насърчават развиването на кооперативните интернет платформи, функциониращи като неутрални посредници за по-добро разпределяне на ползите между производителите/доставчиците на услуги, и да включат гражданите/потребителите в управлението, вземането на решения и споделянето на ползите.

Например федерацията CoopCycle, функционираща като кооперация, осигурява платформения софтуер на кооперациите за доставка на велосипеди в девет европейски града. Платформата за даване под наем на жилища Fairbnb включва градовете и регионите като заинтересовани страни. Дарявайки 50 % от приходите си за проекти на местните общности, тя поощрява ново разбиране за европейски туризъм, което е от полза както за пътуващите, така и за собствениците на местата за настаняване.

ЕИСК призовава за политическа подкрепа, с цел да се подпомогне разрастването на подобни платформи в цяла Европа. Правилата в областта на обществените поръчки следва да се адаптират така, че местните власти да могат да ги третират преференциално.

3.5.4.   Онлайн реклама и потребление

ЕИСК изразява загриженост във връзка с нарастващата тенденция за платформи за електронна търговия, които насърчават неустойчиви форми на потребление. Проследяването на решенията за онлайн покупки и персонализирането на рекламите насърчават неустойчивото масово потребление. ЕИСК счита, че използването на данни за целите на трети страни не е засегнато в достатъчна степен в ОРЗД, и призовава Комисията да подобри това законодателство въз основа на принципите за наличие на достатъчно данни (свеждане на данните до минимум) и за свързване на данни.

ЕИСК призовава и за ограничения на онлайн рекламата. В много държави членки рекламите на публични места, като например училища, са забранени. ЕИСК би подкрепил пространства без реклами в интернет, особено в търсачките и социалните медии. ЕИСК отбелязва, че приблизително половината от всички приходи от онлайн реклама в световен мащаб (над 300 милиарда щатски долара годишно (50)) постъпват в две дружества от САЩ: Google и Facebook.

ЕИСК приветства инициативи като основаващия се на ИИ „Асистент за екологосъобразно потребление“, който понастоящем се разработва от Einstein Centre Digital Future и Ecosia.org и който има за цел да стимулира търсачките да съдействат на потребителите при закупуването на по-устойчиви продукти и услуги.

3.6.   ЦУР 13 — Действия в областта на климата

3.6.1.   Цифровизация за опазване на околната среда и борба с изменението на климата

ЕИСК приветства цифровите решения, които дават възможност за опазване на околната среда и за осигуряваща устойчивост трансформация в сферата на транспорта, енергийните системи, сградите, селското стопанство и други сектори. В швейцарско проучване например е установено, че ИКТ могат да спестяват до 6,99 милиона тона еквивалент на CO2 годишно със собствен въглероден отпечатък от 2,69 милиона тона еквивалент на CO2 годишно (51). В други проучвания е установен дори още по-голям потенциал (52). ЕИСК отбелязва обаче, че цялостната цифровизация на икономиката и обществото досега не е допринесла за намаляване на търсенето на енергия и въглеродните емисии (53). Поради това, за да се използва потенциалът на ИКТ да допринасят за опазването на климата и околната среда, са необходими подкрепящи политики, например за намаляване на ефекта на бумеранга и индукционния ефект.

3.6.2.   Енергийно потребление на сървърните ферми

„Облакът“ се състои от физически центрове за данни, които изискват много ресурси, за да бъдат създадени, и много енергия, за да функционират. ЕИСК призовава Комисията да си сътрудничи с държавите — членки на ЕС, за да се създаде списък на центровете за данни в ЕС, обхващащ енергийната ефективност, жизнения цикъл и строителните материали. Освен това ЕИСК би приветствал законодателство на Комисията в областта на интегрирането на центровете за данни в градски жилищни или търговски зони с цел оптимално оползотворяване на отпадната топлина.

ЕИСК препоръчва създаването на схема за водещи постижения (top-runner scheme), при която най-ефективните в енергийно отношение центрове за данни ще се превърнат в стандарт. ЕИСК би приветствал постигането на общо съгласие между държавите членки за даването на мандат за изграждане на нови центрове за данни изцяло с енергия от възобновяеми източници.

ЕИСК препоръчва използването на ИИ за подпомагане на действия за опазването на климата и енергийния преход в публичната сфера.

| — | Както се предлага в Бялата книга за изкуствения интелект, Комисията следва да предложи мерки за начина, по който държавите членки могат да насърчават устойчивите решения, свързани с ИИ. |
| --- | --- |

—

Както се предлага в Бялата книга за изкуствения интелект, Комисията следва да предложи мерки за начина, по който държавите членки могат да насърчават устойчивите решения, свързани с ИИ.

| — | Управляваните от ИИ самостоятелни превозни средства биха могли да намалят емисиите на парникови газове за градския транспорт чрез оптимизация на движението/алгоритми за екошофиране или услуги за споделено пътуване с паркове, състоящи се от изцяло електрически автономни превозни средства. |
| --- | --- |

—

Управляваните от ИИ самостоятелни превозни средства биха могли да намалят емисиите на парникови газове за градския транспорт чрез оптимизация на движението/алгоритми за екошофиране или услуги за споделено пътуване с паркове, състоящи се от изцяло електрически автономни превозни средства.

| — | ИИ може да подобри предвидимостта на търсенето и предлагането на възобновяеми източници в цялата разпределителна мрежа или да подобри съхранението на енергия, ефикасността и управлението на натоварването. |
| --- | --- |

—

ИИ може да подобри предвидимостта на търсенето и предлагането на възобновяеми източници в цялата разпределителна мрежа или да подобри съхранението на енергия, ефикасността и управлението на натоварването.

3.7.   Интелигентни градове и други примери

ЕИСК приветства базираните на облак приложения на технологиите за интелигентни градове, които управляват данните в реално време, за да се даде възможност за вземане на по-добри решения, като например рационализирано събиране на отпадъци, по-малко задръствания, по-добро качество на въздуха и по-добро разпределение на енергията (със системи, използващи изцяло енергия от възобновяеми източници, управление на мрежата и колебания в доставките и търсенето на електроенергия).

| 3.7.1. | Мобилността е ключова област, включително „мобилността като услуга“, която служи като катализатор за по-добро използване на публичното пространство, данни и инфраструктура, за да се намалят въглеродните емисии чрез интегриране на публичния и частния транспорт. Мултимодалният транспорт, включително съвместното ползване на велосипеди и автомобили, общественият транспорт, използването на таксита и други видове транспорт може да направи публичния транспорт и сиситемите за съвместно ползване на транспорт много по-привлекателни и да намали зависимостта от автомобилите. Във връзка с това могат да се посочат три водещи примера от държави членки:






  — | Амстердам споделя данни за движението със заинтересованите страни, за да даде възможност за разработването на картографски приложения, интегрирани с обществения транспорт. |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

—

Амстердам споделя данни за движението със заинтересованите страни, за да даде възможност за разработването на картографски приложения, интегрирани с обществения транспорт.

| — | По прочутата линия No 9 на метрото в Барселонас дължина 47,8 км ще се движат влакове без машинисти до летището и железопътните гари. |
| --- | --- |

—

По прочутата линия No 9 на метрото в Барселонас дължина 47,8 км ще се движат влакове без машинисти до летището и железопътните гари.

| — | В Копенхаген се използва иновативна интелигентна система за велосипеди за наблюдение и управление на качеството на въздуха и за намаляване на задръстванията. |
| --- | --- |

—

В Копенхаген се използва иновативна интелигентна система за велосипеди за наблюдение и управление на качеството на въздуха и за намаляване на задръстванията.

| 3.7.2. | ЕИСК приветства интелигентните и устойчиви политики от Барселона и проектите на ЕС за интелигентни градове като:






  — | Проектът REMOURBAN (54) ще даде възможност дао се тества набор от технически нововъведения и стопански модели за обновяване на градовете. В проекта участват Валядолид (Испания) и потенциално Серен (Белгия) и Мишколц (Унгария). |
| --- | --- | --- |

3.7.2.

—

Проектът REMOURBAN (54) ще даде възможност дао се тества набор от технически нововъведения и стопански модели за обновяване на градовете. В проекта участват Валядолид (Испания) и потенциално Серен (Белгия) и Мишколц (Унгария).

| — | Туристически градове, като Валенсия (Испания), Дрезден (Германия) и Анталия (Турция), са акцент в проекта на ЕС за интелигентни градове MAtchUP (55). |
| --- | --- |

—

Туристически градове, като Валенсия (Испания), Дрезден (Германия) и Анталия (Турция), са акцент в проекта на ЕС за интелигентни градове MAtchUP (55).

| 3.7.3. | Устойчивият туризъм е от ключово значение за възстановяването след COVID. Следва да се опрем на публикуваните наскоро становища на ЕИСК по този въпрос (56). По-специално следва да насърчаваме средствата за транспорт, които не замърсяват околната среда, като например велосипедите и колективния транспорт, да разработваме все по-ефективни по отношение на горивото аеродвигатели и да насърчаваме обновяването на структурите за настаняване с издаването на сертификат за екомаркировка. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | ЕИСК приветства устойчивите подходи в цифровизацията на земеделието и препраща към подготвяното становище на ЕИСК относно стратегията на Комисията „От фермата до трапезата“ (57). Амбицията на Комитета е да се гарантира, че, ако желаят това, по-малките и средните стопанства също се възползват от цифровите решения за необходимия агроекологичен преход, при условие че тези цифрови решения са финансово устойчиви и остават под контрола на самите земеделски стопани. Съществуват множество иновативни технологични приложения, много от които определено са полезни при преминаването на обществото към по-устойчиво производство на храни (например дронове за наблюдение на реколтата и животните, роботи за сеитба, плевене, събиране на реколтата или доене, както и перспективата за „вертикални стопанства“ в градовете с много по-малко потребление на вода и местни доставки). В този контекст насърчаваме съвместната собственост, схемите за споделени данни (58) и други иновативни модели.
  Управлението на цифровата революция в земеделието е свързано с комплексни предизвикателства и Комитетът отбелязва значението на инициативи като FAIRshare (59) за насърчаване на използването на цифрови инструменти за оптимизиране на земеделските практики. Във връзка с това особено важно е изграждането на умения и на доверие, като същевременно се преодолява цифровото разделение, присъщо за селските райони. |
| --- | --- |

3.7.4.

Управлението на цифровата революция в земеделието е свързано с комплексни предизвикателства и Комитетът отбелязва значението на инициативи като FAIRshare (59) за насърчаване на използването на цифрови инструменти за оптимизиране на земеделските практики. Във връзка с това особено важно е изграждането на умения и на доверие, като същевременно се преодолява цифровото разделение, присъщо за селските райони.

| 3.7.5. | Електронното здравеопазване е от основно значение за информираното, основано на данни вземане на решения, за прозрачността на процесите за полагане на грижи, за намаляването на грешките, за по-голямата диагностична точност и икономическа ефективност и за намаляване на времето за чакане и на отпадъците. Мерките за социално дистанциране и карантина в отговор на пандемията доведоха до далеч по-широко осъзнаване на потенциала на електронното здравеопазване. |
| --- | --- |

3.7.5.

Брюксел, 17 септември 2020 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/development-agenda/.

1

(2)  https://unfccc.int/process-and-meetings/the-paris-agreement/the-paris-agreement.

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:b828d165-1c22-11ea-8c1f-01aa75ed71a1.0017.02/DOC_1&format=PDF

3

(4)  Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика (ECESP), https://circulareconomy.europa.eu/platform/en.

4

(5)  План за действие относно кръгова икономика (ПДКИ), https://ec.europa.eu/environment/circular-economy/.

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/factsheet_1_en.pdf

6

(7)  Становище на ЕИСК относно „Устойчивата икономика, от която се нуждаем“ (ОВ C 106, 31.3.2020 г., стр. 1).

7

„Устойчивата икономика, от която се нуждаем“

(8)  Становище на ЕИСК относно „Устойчиво производство и потребление“, (вж. страница 51 от настоящия брой на Официален вестник).

8

„Устойчиво производство и потребление“

(9)  Становище на ЕИСК относно „Изграждане на цифровото бъдеще на Европа“, (ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 101).

9

„Изграждане на цифровото бъдеще на Европа“

(10)  Бяла книга за изкуствения интелект — Европа в търсене на високи постижения и атмосфера на доверие, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/commission-white-paper-artificial-intelligence-feb2020_bg.pdf.

10

(11)  В този контекст конкурентоспособността трябва да се определя не само количествено, но и качествено, за да се постигне баланс между икономическия просперитет, екологичните аспекти и социалното приобщаване.

11

(12)  Това са най-често споменаваните ЦУР според Седмия ежегоден преглед на корпоративното докладване и оповестяване в областта на околната среда, социалните въпроси и управлението на Световния бизнес съвет за устойчиво развитие, 2019 г.

12

(13)  ЮНЕСКО: Steering AI and advanced ICTs for knowledge societies: a Rights, Openness, Access, and Multi-stakeholder Perspective (Управление на ИИ и на съвременните ИКТ за общества на знанието — перспектива на права, откритост, достъп и множество заинтересовани страни).

13

(14)  Като например Google/Alphabet, Apple, Facebook, Amazon или Microsoft в САЩ или Alibaba или Tencent в Китай.

14

Google/Alphabet

Apple

Facebook

Amazon

Microsoft

Alibaba

Tencent

(15)  Като например въведения във Франция данък върху цифровите услуги, който обаче беше възприет като дискриминационен спрямо дружествата от държави извън ЕС.

15

(16)  Рационализация, свързана с роботизацията, автоматизацията, изкуствения интелект, подобрения в ефективността на труда и секторни промени.

16

(17)  Кобот е сътрудничещ робот, който може да работи заедно с хората, като поема повтарящи се, нежелани или опасни задачи и създава нови, по-удовлетворяващи задачи.

17

(18)  Muro/Maxim/Whiton, Automation and Artificial Intelligence: How machines are affecting people and places (Автоматизация и изкуствен интелект — как машините оказват влияние върху хората и местата), 2019 г.

18

Muro/Maxim/Whiton, Automation and Artificial Intelligence: How machines are affecting people and places

(19)  Frey/Osborne, The future of employment: How susceptible are Jobs to Computerisation? (Бъдещето на заетостта — колко податливи на компютризация са работните места?), 2013 г. Авторите не посочват точно колко бързо може да се развие този процес, а по-скоро говорят относително общо за едно или две десетилетия.

19

Frey/Osborne, The future of employment: How susceptible are Jobs to Computerisation?

(20)  Ziehran/Gregory/Arntz, The risk of automation for jobs in OECD countries: a comparative analysis (Рискът от автоматизация на работните места в държавите от ОИСР — сравнителен анализ), OECD Social, Employment and Migration (Социални въпроси, заетост и миграция, ОИСР), 2016 г.

20

Ziehran/Gregory/Arntz, The risk of automation for jobs in OECD countries: a comparative analysis

(21)  Международна федерация по роботика: The Impact of Robots on Productivity, Employment and Jobs (Влиянието на роботиката върху производителността, заетостта и работните места), 2017 г.

21

The Impact of Robots on Productivity, Employment and Jobs

(22)  Ziehran/Gregory/ Arntz: Racing With or Against the Machine? (Състезание със или срещу машината?), 2016 г.

22

Ziehran/Gregory/ Arntz: Racing With or Against the Machine?

(23)  Световен икономически форум — Доклад за бъдещето на работните места, 2018 г.

23

(24)  Muntaner, Digital Platforms, Gig Economy, Precarious Employment, and the Invisible Hand of Social Class (Цифровите платформи, икономиката на работата по отделни заявки, несигурната заетост и невидимата ръка на социалната класа), 2018 г.

24

Muntaner, Digital Platforms, Gig Economy, Precarious Employment, and the Invisible Hand of Social Class

(25)  По отношение на типологията на платформите за „краудуърк“ вж.: Howcroft/Bergvall-Kåreborn, A Typology of Crowdwork Platforms (Типология на платформите за „краудуърк“), 2019 г.

25

Howcroft/Bergvall-Kåreborn, A Typology of Crowdwork Platforms

(26)  Uws et al., Crowd work in Europe: Preliminary results from a survey in the UK, Sweden, Germany, Austria and the Netherlands („Краудуърк“ в Европа — предварителни резултати от проучване в Обединеното кралство, Швеция, Германия, Австрия и Нидерландия), 2016 г.

26

Uws et al., Crowd work in Europe: Preliminary results from a survey in the UK, Sweden, Germany, Austria and the Netherlands

(27)  Berg, Income security in the on-demand economy: Findings and policy lessons from a survey of crowdworkers (Сигурност на доходите в икономиката „по заявка“ — констатации и политически поуки от проучване на работещите в условия на „краудуъркинг“), 2015 г.

27

Berg, Income security in the on-demand economy: Findings and policy lessons from a survey of crowdworkers

(28)  Bartmann, The Return of the Servant (Завръщането на слугите), 2016 г.

28

Bartmann, The Return of the Servant

(29)  Включително стойността за акционерите и дивидентите от цифрови платформи, фирми с водеща роля в областта на изкуствения интелект, роботизацията и т.н.

29

(30)  Stockhammer, Determinants of the Wage Share (Фактори, определящи дела на заплатите), 2017 г.

30

Stockhammer, Determinants of the Wage Share

(31)  Hudson, The Road to Debt Deflation, Debt Peonage, and Neofeudalism (Пътят към дефлация на дълговете, „дълговото крепостничество“ и неофеодализъмът), 2017 г.

31

Hudson, The Road to Debt Deflation, Debt Peonage, and Neofeudalism

(32)  Lange/Santarius, Smart Green World? Making Digitalisation Work for Sustainability (Интелигентен екологичен свят? Да направим така, че цифровизацията да работи за устойчивостта), 2020 г.

32

Making Digitalisation Work for Sustainability

(33)  Вж. Staab, The consumption dilemma of digital capitalism (Дилемата на потреблението на цифровия капитализъм), 2017 г.

33

Staab, The consumption dilemma of digital capitalism

(34)  Summers, Larry Summers at IMF Economic Forum (Лари Съмърс на Икономическия форум на МВФ), 2013 г.

34

Summers, Larry Summers at IMF Economic Forum

(35)  Teulings/Baldwin, Secular Stagnation: Facts, Causes and Cures (Вечната стагнация — факти, причини и лечение), 2014 г.

35

Teulings/Baldwin, Secular Stagnation: Facts, Causes and Cures

(36)  Напр. търсачки или интернет на нещата, платформи за електронна търговия и социални медии.

36

(37)  Feiner, Amazon admits to Congress that it uses ‘aggregated’ data from third-party sellers to come up with its own products (Amazon признава пред Конгреса, че използва „агрегирани“ данни от продавачи трети страни, за да предлага свои собствени продукти), 2019 г.

37

Feiner, Amazon admits to Congress that it uses ‘aggregated’ data from third-party sellers to come up with its own products

Amazon

(38)  Индийски закон за ПЧИ 5.2.15.2.4. v: „Субект, който има дялово участие в субект, участващ на пазара за електронна търговия [...], не може да продава продуктите си на платформата, която се управлява от този субект на пазара“.

38

(39)  Особено такива, извършващи дейност в областта на обществените блага (здравеопазване, мобилност, градове).

39

(40)  Например публична търсачка, сървър на облак GAIA X или управлявани от гражданското общество платформи на социални медии.

40

GAIA X

(41)  Например за споделяне на покупки (и опит) между потребителите, бартери втора ръка, цифрови форми на „потребителско производство“, местни цифрови платформи за насърчаване на местни предприятия и къси вериги на доставки, когато е целесъобразно.

41

(42)  Например La ruche qui dit oui — белгийска платформа, която предлага биологични и сезонни продукти.

42

La ruche qui dit oui

(43)  Например информация относно производството, последиците за околната среда, състава, употребата, възможността за поправка и използваемостта на даден продукт.

43

(44)  Становище на ЕИСК относно „Насърчаване на здравословно и устойчиво хранене в ЕС“, ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 9.

44

„Насърчаване на здравословно и устойчиво хранене в ЕС“

(45)  Средно всеки осми пакет, закупен онлайн, бива върнат. https://www.salecycle.com/blog/featured/ecommerce-returns-2018-stats-trends/.

45

(46)  Директива 2009/125/EО на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 285, 31.10.2009 г., стр. 10)..

46

(47)  C. Becker et al. (2015 г.), Sustainability Design and Software: The Karlskrona Manifesto (Устойчиви проектиране и софтуер; Манифест от Karlskrona, в IEEE/ACM 37th IEEE International Conference on Software Engineering (37-а международна конференция на IEEE по софтуерно инженерство), стр. 467—476, doi: 10.1109/ICSE.2015.179.

47

Sustainability Design and Software: The Karlskrona Manifesto

IEEE/ACM 37th IEEE International Conference on Software Engineering

IEEE

(48)  Вж. също Kern et al. (2018 г.), Sustainable software products — Towards assessment criteria for resource and energy efficiency (Устойчиви софтуерни продукти — към критерии за оценка на ефективността по отношение на ресурсите и енергийната ефективност), Future Generation Computer Systems, Bd. 86, стр. 199—210, doi: 10.1016/j.future.2018.02.044.

48

Kern et al.

Sustainable software products — Towards assessment criteria for resource and energy efficiency

Future Generation Computer Systems

Bd

(49)  Обновена стратегия на ЕС за периода 2011—2014 г. за корпоративната социална отговорност, COM/2011/0681.

49

(50)  Emarketer.com

50

(51)  Hilty & Bieser (2017 г.): Opportunities and risks of digitalisation for climate protection in Switzerland (Възможности и рискове, свързани с цифровизацията, за опазването на климата в Швейцария).

51

Hilty & Bieser

Opportunities and risks of digitalisation for climate protection in Switzerland

(52)  Напр. GESI/Accenture (2015 г.): SMARTer2030. ICT Solutions for 21st Century Challenges (ИКТ решения за предизвикателствата на 21 век).

52

GESI/Accenture

SMARTer2030

ICT Solutions for 21st

(53)  Lange & Santarius (2020) Smart Green World. Making Digitalization Work for Sustainability (Интелигентен екологосъобразен свят. Използване на цифровизацията в полза на устойчивостта); Lange, Pohl & Santarius (2020): Digitalization and Energy Consumption. Does ICT Reduce Energy Demand? (Цифровизацията и потреблението на енергия. Намаляват ли ИКТ търсенето на енергия?).

53

(54)  http://www.remourban.eu/

54

(55)  https://www.matchup-project.eu/

55

(56)  Становище на ЕИСК относно „Международната търговия и туризмът — Глобална програма за устойчиво развитие“ (ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 40), „Туризмът и транспортът през 2020 г. и след това“ (вж. страница 219 от настоящия брой на Официален вестник).

56

„Туризмът и транспортът през 2020 г. и след това“

(57)  Становище на ЕИСК относно „От фермата до трапезата“: устойчива стратегия за храните“, 2020 г. (вж. страница 268 от настоящия брой на Официален вестник).

57

(58)  Като например JoinData — независима платформа за данни за земеделските стопани (join-data.nl).

58

JoinData

(59)  https://www.h2020fairshare.eu/.

59

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/197 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/197

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Устойчиви вериги на доставки и достоен труд в международната търговия“

(проучвателно становище)

(2020/C 429/25)

| Докладчик: | Tanja BUZEK (DE — II гр.) |
| --- | --- |

Докладчик:

Tanja BUZEK (DE — II гр.)

| Консултация | Германско председателство на ЕС, 18.2.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32, параграф 1 от Правилника за дейността |
| | проучвателно становище |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ |
| Приемане от секцията | 24.7.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 216/2/3 |

Консултация

Германско председателство на ЕС, 18.2.2020 г.

Правно основание

Член 32, параграф 1 от Правилника за дейността

проучвателно становище

Компетентна секция

„Външни отношения“

Приемане от секцията

24.7.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

216/2/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Световните вериги на доставки (СВД) са от ключово значение за икономическата дейност по целия свят и за световната търговия, тъй като дружествата осъществяват все по-активна трансгранична дейност. Многонационалните предприятия са основният им двигател, а малките и средните предприятия (МСП) формират значителна част от тях. Те са „сложни, разнообразни и фрагментирани“ с всички съпътстващи възможности и рискове. Икономическият растеж, създаването на работни места и предприемачеството също се оспорват поради доказателства за отрицателно въздействие върху условията на труд и устойчивостта в някои вериги на доставки (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Кризата с COVID-19 разкри тревожната нестабилност и значителните рискове, свързани със силно фрагментираните и недиверсифицирани вериги на доставки. Тя разкри уязвимостта на работниците, открои нарушения на правата на човека и неблагоприятните социални, здравословни и свързани с безопасността въздействия на стопанската дейност в съвременните вериги на доставки по целия свят. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Пандемията от COVID-19 ни учи, че СВД трябва да станат по-устойчиви, диверсифицирани и отговорни. Търговията ще трябва да играе ключова роля за насърчаване на устойчивото икономическо възстановяване, като предоставя възможност на дружествата да изградят отново и да реорганизират своите прекъснати вериги за създаване на стойност. Въпреки това за постигането на резултати по една социално и екологично отговорна стопанска, търговска и инвестиционна програма са нужни по-силни инструменти. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК призовава ЕС да събере повече данни относно уязвимите вериги на доставки, по-специално рисковете от смущения в икономическите дейности и откриването на нарушения на правата на човека. Комитетът също така подчертава спешната необходимост от оценка на световно равнище на начина, по който международните трудови стандарти компенсират дефицита на достоен труд в световните вериги за доставки и работят за преодоляването на установените пропуски в управлението. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Втората поука е „политика“ и „истински“ инвестиции в устойчивост. Чрез амбициозни действия трябва да се гарантира, че СВД допринасят за по-справедлив икономически и социален модел, основан на устойчивост и достоен труд. Действията трябва да са съгласувани с международни и европейски принципи, по-специално с тези в Парижкото споразумение, целите за устойчиво развитие (ЦУР), основните конвенции на Международната организация на труда (МОТ), Европейския зелен пакт и Европейския стълб на социалните права. Те трябва да представляват централни елементи на световния, европейския и националния отговор на кризата с COVID-19. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Програмата на ООН до 2030 г. разглежда търговията едновременно като двигател за приобщаващ икономически растеж и намаляване на бедността и като средство за насърчаване на устойчивото развитие. При все това, поради ограниченията върху международната търговия и инвестициите в световните вериги на доставки заради кризата с COVID-19, както и поради бавния темп на намаляване на бедността още преди кризата, съществува спешна необходимост от ускоряване на реформите, увеличаване на инвестициите, насърчаване на устойчивата търговия и световните вериги на доставки, както и от по-нататъшно интегриране на развиващите се страни в една отворена глобална икономика, с цел постигане на приобщаващ и устойчив растеж. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Правата на човека, устойчивостта и корпоративната социална отговорност (КСО) придобиха по-голямо значение за бизнес общността. Много предприятия активно прилагат Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека и други подходящи подкрепяни от правителствата актове, по-специално Насоките на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) за многонационалните предприятия и Декларацията на МОТ относно многонационалните предприятия. Тези доброволни мерки доведоха до някои положителни поведенчески промени в посока на зачитане на правата на човека в стопанската дейност, но са необходими действия за подобрение. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | За ЕС и неговите държави членки е жизненоважно да действат съгласувано на национално, европейско и международно равнище, като координират инициативи и отстраняват откритите пропуски. Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) призовава Европейската комисия (ЕК) да разработи Европейски план за действие относно правата на човека, достойния труд и устойчивостта в световните вериги на доставки, за който да бъде получено одобрението на Европейския парламент (ЕП) и на Съвета и който да се основава на социалния диалог и на подход с участието на множество заинтересовани страни. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Той трябва да бъде амбициозен, всеобхватен и хоризонтален, за да отговори ефективно на действителното положение на СВД. Неговите основни цели би трябвало да бъдат насърчаване на отговорно бизнес поведение, гарантиране на зачитането на правата на човека и на социалните и екологичните цели на ЕС в стопанската дейност и нейните вериги на доставки, подкрепяне на предприятията и МСП с оглед възприемане на подход на отговорно бизнес поведение и гарантиране на равни условия за предприятията. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | В качеството си на обща рамка както за политика, така и за законодателни инициативи, в него би трябвало да се признават съществените, различните и допълващите се роли на различните участници в тази област, по-специално европейските институции, държавите членки, международни органи, , социални партньори и заинтересовани страни. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Неговите цели би трябвало да се приложат чрез национални планове за действие, от които да се изисква да постигнат минималните стандарти на изпълнение съгласно Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Постигането на многостранен напредък понякога започва с амбициозни едностранни действия. ЕИСК счита, че ЕС е в уникалната позиция да поеме водеща роля по отношение на надлежната проверка, по-специално с оглед на световната водеща роля на европейските предприятия. Като призовава ЕС и неговите държави членки да обезпечат по-ефективни и задължителни международни актове, Комитетът потвърждава отново подкрепата си за обвързващ договор на ООН за предприятията и правата на човека (2) и призовава за конвенция на МОТ за достоен труд във веригите на доставки (3). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК изразява задоволство от факта, че ЕК е последвала неговия призив за поставяне на законодателство на ЕС относно надлежната проверка (4) на предна линия в Плана за действие. За да се постигнат равни условия за европейските предприятия, една обвързваща междусекторна законодателна инициатива относно надлежна проверка за спазване на правата на човека и отговорно бизнес поведение би трябвало да обхваща всички предприятия, установени или осъществяващи дейност в ЕС, както и публичния сектор и да отговаря на конкретните нужди и ограничения на МСП. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | От съществено значение ще бъде дружествата да бъдат задължени да въведат ефективни механизми за надлежна проверка като превантивен подход, но също така да се гарантират ефективни средства за защита и достъп до правосъдие, както и да се предвиди ефективно правоприлагане, в това число чрез публичен мониторинг, контрол и санкции. Конкретните характеристики на инициативата, в това число корпоративната наказателна отговорност, ще бъдат обхванати в специално последващо становище на ЕИСК (5). |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Работниците и профсъюзите трябва да бъдат част от решението. Надлежната проверка би трябвало да обхваща изрично правата на профсъюзите и работниците, по-специално правото на колективно договаряне и колективни действия, справедливите условия на труд и възнаграждение, информиране и консултиране, както и здравословните и безопасните условия на труд. Тези ключови права на човека представляват съществена част от достойния труд. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Европейският междусекторен и секторен социален диалог и националният социален диалог би трябвало да подпомагат неговото прилагане, в това число общи инициативи и проекти, насоки, изграждане на капацитет, споразумения, подкрепа за дружествата във връзка с поемането на задължения за надлежна проверка и за профсъюзите във връзка с ангажирането в обсъждания и преговори с ръководството. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | За да постигне резултати по всеобхватния си и съгласуван подход, Планът за действие би трябвало също така да бъде рамка за амбициозен преглед на Директивата относно оповестяването на нефинансова информация, така че да бъдат включени всички предприятия, отговаряйки същевременно на конкретните нужди и ограничения на МСП, както и да включва конкретни ключови показатели за изпълнение и цели. Би трябвало да бъдат предвидени законодателни мерки относно задълженията на управителните съвети на равнището на ЕС да да действат в интерес на всички заинтересовани страни, а дейностите на дружеството да допринасят за постигането на социалните и екологичните цели. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | В рамките на новия инструмент за възстановяване Next Generation EU и друго финансиране от ЕС, ЕИСК предлага да се въведат специални условия и стимули, които да са свързани с целите за зачитане на правата на човека, достоен труд и устойчивост в дейността и веригите на доставки на дружествата. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Държавите членки би трябвало да гарантират пълното прилагане и изпълнение на социалната клауза в директивите относно обществените поръчки. Нови предложения на ЕК би трябвало да гарантират, че процедурите за възлагане на обществени поръчки действително подкрепят и насърчават ефективната надлежна проверка във връзка с правата на човека и отговорното поведение на предприятията в тяхната дейност и вериги на доставки, в това число достойния труд. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Планът за действие би трябвало също така да включва незаконодателни мерки, в това число инициативи за повишаване на осведомеността на потребителите, инвеститорите и други заинтересовани страни, стимули за отговорните предприятия, които излизат извън рамките на законовите си задължения, и специална подкрепа за МСП с оглед въвеждане на политики за надлежна проверка. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Свързаните с търговията елементи на целите на Плана за действие би трябвало да бъдат отразени в новия преглед на търговската стратегия на ЕС. Търговските и международните инвестиционни споразумения могат да стимулират и гарантират по-равномерно прилагане на стандартите както от инвеститорите, така и от правителствата. Чуждестранните инвеститори би трябвало да бъдат задължени да изпълнят изискването за надлежна проверка, преди да могат да се възползват от международно инвестиционно споразумение. Споразуменията за свободна търговия (ССТ) трябва да насърчават най-добрите практики относно начините за включване на екологични и социални критерии в обществените поръчки и по никакъв начин да не ограничават тяхното прилагане. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Новият главен служител по правоприлагането в областта на търговията трябва да разполага с по-силни инструменти да прилага ангажиментите в областта на търговията и устойчивото развитие (ТУР). Обновена експертна група би трябвало да може да задейства механизъм за уреждане на спорове между държавите по договора с възможности за финансови или други санкции, както и средства за защита на потърпевшата страна (6). Независим секретариат на труда и механизъм за колективни жалби би трябвало да допълнят прилагането на главите в областта на търговията и устойчивото развитие (7). Въздействието на препоръките на вътрешната консултативна група (ВКГ) върху разследването на нарушенията на търговията и устойчивото развитие трябва да бъде засилено значително. В рамките на нови подходи към трудовите спорове би трябвало да се разгледат средства за защита срещу предприятия, които не спазват изискванията, както и система, вдъхновена от антидъмпинговите мерки на ЕС, така че да бъде обхванат социалният дъмпинг. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Способността за осигуряване на ратификации на документи на МОТ остава най-силна по време на преговорите по споразуменията и преди тяхното сключване; следователно това би трябвало да е факт в подписаното споразумение. Клаузата за „основните елементи“ би трябвало да се разшири, така че да обхваща ратифицираните от всички държави — членки на ЕС, основополагащи и актуални конвенции на МОТ, и МОТ би трябвало да участва в наблюдението на прилагането на конвенциите си в ССТ (8). ЕИСК предлага намаляването на тарифите да бъде обвързано с действителното прилагане на разпоредбите в областта на търговията и устойчивото развитие. |
| --- | --- |

1.23.

2.   Обща информация

| 2.1. | Германското председателство на ЕС поиска от ЕИСК да изложи в настоящото проучвателно становище набор от инициативи за подобряване на устойчивостта и гарантиране на зачитането на правата на човека и достойния труд в СВД. Председателството предостави подробен списък с въпроси в следните категории:






  — | Как да бъде формиран и приложен Европейски план за действие за постигане на резултати по всеобхватна и амбициозна стратегия за достоен труд в СВД, по-специално като се изследва ролята на социалния диалог и гражданското общество и подкрепата за тях? |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

Как да бъде формиран и приложен Европейски план за действие за постигане на резултати по всеобхватна и амбициозна стратегия за достоен труд в СВД, по-специално като се изследва ролята на социалния диалог и гражданското общество и подкрепата за тях?

| — | Какви би трябвало да са основните характеристики на един европейски регламент за надлежната проверка и как да бъде засилен достъпът до ефективни средства за защита при нарушения на правата на човека в СВД? |
| --- | --- |

—

Какви би трябвало да са основните характеристики на един европейски регламент за надлежната проверка и как да бъде засилен достъпът до ефективни средства за защита при нарушения на правата на човека в СВД?

| — | Как да бъдат създадени равни условия за европейските предприятия предвид предизвикателствата и ползите пред тях и как да се допринесе за устойчивост на СВД на кризи като пандемията от COVID-19? |
| --- | --- |

—

Как да бъдат създадени равни условия за европейските предприятия предвид предизвикателствата и ползите пред тях и как да се допринесе за устойчивост на СВД на кризи като пандемията от COVID-19?

| — | Как да се допринесе за общото изпълнение на ЦУР и Ръководните принципи на ООН за предприятията и правата на човека, включително посредством минимални стандарти в национални планове за действие (НПД) на държавите членки? |
| --- | --- |

—

Как да се допринесе за общото изпълнение на ЦУР и Ръководните принципи на ООН за предприятията и правата на човека, включително посредством минимални стандарти в национални планове за действие (НПД) на държавите членки?

| — | Как да бъде засилено насърчаването на достойния труд в устойчиви вериги на доставки в търговската политика, като се разгледа по-специално по-добро правоприлагане на главите за устойчивостта в споразуменията за свободна търговия (ССТ)? |
| --- | --- |

—

Как да бъде засилено насърчаването на достойния труд в устойчиви вериги на доставки в търговската политика, като се разгледа по-специално по-добро правоприлагане на главите за устойчивостта в споразуменията за свободна търговия (ССТ)?

| 2.2. | ЕИСК вече е давал неколкократно значителен принос. През 2016 г. той призова ЕК да приеме „всеобхватна и амбициозна стратегия, за да насърчава достойните условия на труд в СВД с всички свои вътрешни (достъп до обществени поръчки на ЕС, етикетиране и др.) и външни политики (търговска политика, политика за развитие, политика на съседство и др.). Той препоръча да се включат „както законодателни, така и незаконодателни мерки, най-добри практики, финансови стимули, достъп до обучение и изграждане на капацитет за социален диалог и за профсъюзите“ (9). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | През 2018 г. ЕИСК призова ЕК „да възприеме по-амбициозен подход, особено във връзка със засилването на ефективното прилагане на ангажиментите в главите за ТУР“ (10), и подчерта неотложната необходимост основните конвенции на МОТ да бъдат ратифицирани преди сключването на споразумение за търговия. По отношение на укрепването на трудовите разпоредби, той препоръча да се разгледа по-специално създаването на независим секретариат за труда и механизъм за подаване на колективни жалби. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | През 2019 г. ЕИСК призова европейските институции да подкрепят процеса за обвързващ договор на ООН и да се ангажират в преговорите за постигане на съгласие по необходимото съдържание на обвързващ договор (11). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Неотдавна комисията по правни въпроси на ЕП поиска становище от ЕИСК относно „Корпоративната надлежна проверка и корпоративната отчетност“ (12). В няколко резолюции на ЕП се призовава за обвързващо законодателство в областта на надлежната проверка и други инициативи за гарантиране на зачитането на правата на човека в стопанската дейност и в СВД. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Съветът на ЕС подчертава важността на действителния достъп до правосъдие за жертвите на нарушения на правата на човека в рамките на прилагането на надлежната проверка, като признава зачитането на правата на човека от страна на предприятията за „неотменна част от устойчивото развитие и постигането на ЦУР“ (13). Той направи извода, че „извършването на стопанска дейност по отговорен начин може в крайна сметка да създаде конкурентно предимство“ (14). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | След представянето на проучване от Генерална дирекция „Правосъдие и потребители“ през април 2020 г. членът на Европейската комисия Didier Reynders пое ангажимент да предложи обвързваща междусекторна законодателна инициатива относно надлежната проверка в областта на правата на човека и отговорното бизнес поведение, която да обхваща веригите на доставки на дружествата, в това число наказателна отговорност и санкции, и да се основава на всеобхватно определение за права на човека, включващо също така правата на работниците и профсъюзите (15). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Световни вериги на доставки: статукво и въздействие на кризата с COVID-19

| 3.1. | Дейностите в СВД играят ключова роля в икономическата дейност по целия свят и в световната търговия. Многонационалните предприятия и техните вериги на доставки осигуряват заетост за стотици милиони работници и тези мрежи съставляват 80 % от световната търговия (16). По данни на МОТ от 2013 г. 453 милиона или над една пета от работните места са били свързани със СВД, което представлява увеличение с 53 % спрямо предходното десетилетие (17). Цифровите технологии, екологичното и социалното управление и тенденциите в устойчивото развитие ще окажат многостранно въздействие в рамките на „десетилетие на трансформация“, заплашвайки международното производство (18). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | „Международната търговия е двигател на приобщаващия икономически растеж и намаляването на бедността и допринася за насърчаването на устойчивото развитие (19)“. Предвид ограниченията за световната търговия и инвестициите в СВД, породени от кризата с COVID, както и предвид бавния темп на намаляване на бедността преди кризата, съществува спешна необходимост от засилване на реформите, увеличаване на инвестициите и насърчаване на устойчивата търговия и СВД. Международните организации и агенции все повече доказват решаващата си роля за намаляването на бедността. Банките за развитие подчертават изключително важната роля на търговията и че по-нататъшната интеграция на развиващите се страни в отворена световна икономика ще бъде от съществено значение за постигане на целта за премахване на крайната бедност до 2030 г. Например развитието на пазарите в селските райони и справедливото им включване в световните пазари могат да се превърнат във все по-важен източник на доходи за бедното население в селските райони. Допълнителни данни показват значението на достойните и продуктивни работни места, устойчивите предприятия и икономическата трансформация за намаляването на бедността. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | СВД са „сложни, разнообразни и фрагментирани“, като някои многонационални предприятия имат над 100 000 преки доставчици. Те носят със себе си възможности и рискове и са допринесли за икономически растеж, създаване на работни места и предприемачество, като могат да допринесат за преход от неформална към формална икономика (20), което е благоприятно за развиващите се държави. С все по-голямото количество световна търговия и инвестиции, които се осъществяват посредством СВД, както и изнасянето и трансграничното координиране на световно производство от водещи корпорации, стопанските дейности имат значително социално отражение (21). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Дължината на веригите на доставки и продължителността на взаимоотношенията с доставчици изискват вземането на многоаспектни стопански решения, които се основават на най-интересните стопански взаимоотношения, близостта до потребителските пазари, логистиката, уменията и т.н. Системното сключване на договори с външни изпълнители обаче представлява също така страничен продукт на конкуренцията и икономическите двигатели в даден бизнес модел, при който СВД твърде често се организират около най-ниската цена. Освен това този стремеж за търсене на ефективност по отношение на разходите за труд от страна на дружествата не се превръща непременно в предимства за икономиките, работниците, заинтересованите страни и обществото в по-широк план. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Настоящата уредба относно стопанските дейности и правата на човека е съставена преобладаващо от незадължителни актове. Продължават да са налице нарушения на правата на човека, в това число правата на работниците и профсъюзите, в дейността на дружествата, в това число многонационалните предприятия, техните вериги на доставки и подизпълнители. Освен това е трудно да се проследи тяхното отрицателно отражение. В правото на ЕС вече съществуват конкретни уредби за наказателна отговорност във веригите на подизпълнителите, които са въведени например в законодателството относно обществените поръчки, командироването на работници и миграцията. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Кризата с COVID-19 разкри тревожна нестабилност и значителни рискове във връзка със силно фрагментираните и недиверсифицирани вериги на доставки, както и уязвимостта на работниците, които поддържат тяхната дейност. Мащабните прекъсвания показаха необходимостта от укрепване на надеждността и устойчивостта на СВД, по-специално в ключови региони и сектори както във вътрешния пазар на ЕС, така и с правителствата на трети държави. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК предлага да се съберат или обработят повече данни относно уязвимите вериги на доставки по отношение както на рисковете от прекъсвания на икономическата дейност, така и на откриването на нарушения на правата на човека. Ежегодният доклад относно изпълнението на ССТ би могъл да послужи като платформа за редовно информиране. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Генералният секретар на ООН António Guterres нарече пандемията от COVID-19 извънредно положение с общественото здравеопазване, което се превръща в икономическа и социална криза и в „човешка криза, която бързо се превръща в криза с правата на човека“ (22). „Гражданското общество разкри неуспеха на множество правителства да защитят своите граждани и на множество предприятия да зачитат правата на човека в съответствие с Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека. Обичайна практика е работниците да бъдат принуждавани да работят без подходящи предпазни средства, които да ги защитят от заразяване с болестта, отказва им се изплащане на болничен, когато се разболеят или трябва да се самоизолират, и биват съкращавани без предизвестие или обезщетение“ (23). Наред с другото, бяха откроени рискове по отношение на използването на принудителен труд в предприятия, осъществяващи дейност във веригите на доставки за производството на ръкавици и други лични предпазни средства, закупувани в Европа и САЩ (24). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Работната група на ООН по въпросите на бизнеса и правата на човека призна в значимо изявление необходимостта от възприемане на „устойчив път, в чийто център са хората“, в борбата с COVID-19. Той „не трябва да води до по-ниски стандарти или дори да се използва като претекст от правителствата и предприятията да заобикалят международните ангажименти в областта на правата на човека“. Постигането на действителен напредък в прилагането на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека ще „ни подготви по-добре за следващата криза и в не по-малка степен когато обърнем колективното си внимание към климатичната криза и други предизвикателства пред правата на човека, произтичащи от несправедливост и все по-нарастващо неравенство“ (25). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК призова съживяването на търговските потоци да се основава на силни ангажименти за социални и трудови стандарти и ефективното им прилагане. Прекъсването на процесите на доставка и производство показа, че е важно да има работещи и ефективни мерки за здравословни и безопасни условия на труд и да се гарантират безопасността и здравето на работниците, за да снабдяват света със стоки и услуги. Ратифицирането, изпълнението и прилагането на основните конвенции на МОТ относно свободата на сдружаване и колективното договаряне представляват ключов механизъм за гарантиране на безопасни и достойни условия на труд, както и на всички основополагащи и актуални конвенции на МОТ (26). |
| --- | --- |

3.10.

4.   Отправна точка: Основни съществуващи международни актове и определения

| 4.1. | Налице са няколко международни акта, които разглеждат транснационалните вериги на доставки. В тях се съдържат определения за отговорно бизнес поведение, механизми за надлежна проверка и задължения на дружествата по отношение на техните вериги на доставки, както и ролите, задълженията и ангажиментите на държавите да гарантират зачитането на правата на човека, в това число ефективна превенция, контрол, средства за защита и санкции. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | 17-те цели за устойчиво развитие (ЦУР) образуват ядрото на Програмата на ООН до 2030 г. за устойчиво развитие. Организирането на СВД и ролята на частния сектор са ключови за насърчаване и постигане на нейните цели и задачи, в това число „устойчив икономически растеж и продуктивна заетост (цел 8), изграждане на приобщаваща и устойчива индустриализация (цел 9), намаляване на неравнопоставеността (цел 10), осигуряване на устойчиво потребление и производство (цел 12) и укрепване на партньорствата за устойчиво развитие (цел 17)“. ЦУР 9 и 12 са съсредоточени конкретно върху веригите на доставки, а ЦУР 17 — върху поведението на дружествата. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | В Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека от 2011 г. се подчертава „задължението на държавите да осигуряват защита от нарушения на правата на човека на своята територия и/или юрисдикция“ и „ясно да заявят очакванията си, че всички предприятия със седалище на тяхна територия и/или юрисдикция зачитат правата на човека в рамките на своята дейност“. Отговорността на дружествата да спазват човешките права им налага „по време на тяхната дейност да избягват причиняване или принос към въздействия, които са в ущърб на човешките права“ и „да се стремят да предотвратяват или смекчат въздействия в ущърб на човешките права, които чрез стопанските им взаимоотношения са пряко свързани с техните операции, продукти или услуги, дори ако те не допринасят за тези въздействия“. „Предприятията следва да разполагат с политики и процедури, включително с процес на надлежна проверка във връзка с правата на човека с цел откриване, предотвратяване, смекчаване на последиците и отчитане на начините за преодоляване на тяхното отражение върху правата на човека“, както и да участват активно в „преодоляване на каквито и да било отрицателни въздействия върху правата на човека, които причиняват или за които допринасят“. Съгласно коментарите към Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, по отношение на отрицателните въздействия, които предприятието не е причинило или за които не е допринесло, но са пряко свързани с неговите операции, продукти или услуги като резултат от стопанските му взаимоотношения, „отговорността за спазване на правата на човека не изисква от предприятието да предприеме мерки за отстраняване им, въпреки че може да има роля в това“ (27). Освен това според коментарите към Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, предприятията, които провеждат надлежна проверка, не следва да приемат, че само по себе си това автоматично и изцяло ги освобождава от отговорност при нарушаване на правата на човека или допринасяне за такива нарушения“ (28). В Ръководните принципи се подчертава ролята на обществените поръчки за насърчаване на зачитането на правата на човека и възможността за отговорно освобождаване като краен вариант като ключови елементи в управлението на веригите на доставки. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Няколко акта и инициативи на МОТ разглеждат въпроса за веригите на доставки и достойния труд, в това число отговорностите на държавите членки и дружествата. Концепцията на МОТ за достоен труд обхваща четири стратегически цели:






  — | насърчаване на създаването на работни места, развитието на умения и устойчив поминък; |
| --- | --- | --- |

4.4.

—

насърчаване на създаването на работни места, развитието на умения и устойчив поминък;

| — | гарантиране на правата на работното място и по-специално за работници в неравностойно положение и бедни работници; |
| --- | --- |

—

гарантиране на правата на работното място и по-специално за работници в неравностойно положение и бедни работници;

| — | разширяване на социалната закрила за мъжете и жените, за да се осигури подходящо обезщетение в случай на загуба или намаляване на доходите и достъп до подходящи здравни услуги; |
| --- | --- |

—

разширяване на социалната закрила за мъжете и жените, за да се осигури подходящо обезщетение в случай на загуба или намаляване на доходите и достъп до подходящи здравни услуги;

| — | насърчаване на социалния диалог чрез участието на силни и независими организации на работниците и работодателите. |
| --- | --- |

—

насърчаване на социалния диалог чрез участието на силни и независими организации на работниците и работодателите.

| 4.5. | Резолюцията на МОТ от 2016 г. относно достойния труд в СВД засяга ролята на правителствата при налагане на изисквания към дружествата да внедрят процеси за надлежна проверка в рамките на веригите си на доставки, при гарантиране на зачитането на правата на човека и при насърчаване на отговорното бизнес поведение, в това число посредством политики за обществени поръчки. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Въз основа на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека и посочения в тях процес за надлежна проверка, Тристранната декларация относно принципите за многонационалните предприятия и социалната политика пояснява, че „в този процес би трябвало да се вземе под внимание централната роля на свободата на сдружаване и колективното договаряне, както и индустриалните отношения и социалния диалог като текущ процес“. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Насоките на ОИСР относно многонационалните предприятия, които са задължителни за държавите, членуващи в организацията, предоставят подробни насоки за отговорно бизнес поведение, препоръчват основана на риска надлежна проверка и изискват от държавите да създадат национални звена за контакт с цел насърчаване на спазването на Насоките, в това число повишаване на осведомеността и приемане на жалби, в случай че те бъдат нарушени. ЕИСК вече е призовавал държавите членки да гарантират, че националните звена за контакт са „независими и така структурирани, че да включат социалните партньори като членове на националните звена за контакт или надзорния комитет на националното звено за контакт. Те би трябвало да бъдат подходящо обучени, да разполагат с достатъчно персонал и финансови средства“ (29). По отношение на веригите на доставки предприятията следва да „се стремят да предотвратят или смекчат неблагоприятно въздействие, когато те не са допринесли за него, но независимо от това поради стопанските им взаимоотношения въздействието е пряко свързано с техните операции, продукти или услуги. Тук целта не е да се прехвърли отговорността от предприятието, което оказва неблагоприятно въздействие, върху предприятието, с което то има стопански взаимоотношения“ (30). „В контекста на веригите на доставки, ако предприятието установи риск от причиняване на неблагоприятно въздействие, то следва да предприеме необходимите мерки за прекратяването или предотвратяването му. Ако предприятието установи риск от свое участие в неблагоприятно въздействие, то следва да предприеме необходимите мерки, за да го спре или предотврати и да използва предимствата си, за да смекчи оставащите въздействия във възможно най-голяма степен“ (31). Във всеки случай това не засяга отговорността, установена от ЕС или държавите за дружествата по отношение на нарушенията на правата на човека и други неблагоприятни въздействия в рамките на техните дейности, вериги на доставки и подизпълнители, включително при нарушения на задълженията за надлежна проверка. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Осигуряване на равни условия за европейските предприятия

| 5.1. | Много предприятия са поели ангажимент и участват в индивидуални инициативи, които доведоха до промяна на поведението в посока към зачитане на правата на човека в собствените им стопански дейности. Някои секторни инициативи са amfori, Together for Sustainability, Chemie3 и Bettercoal. Европейските предприятия се радват на добра репутация извън границите на Европа по отношение на своите ангажименти и принос към устойчивото развитие посредством местното си присъствие. Тези доброволни мерки обаче не са довели до необходимата пълна промяна в поведението (32). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Неотдавнашно проучване (33) на Генерална дирекция „Правосъдие и потребители“ представя ефективен и всеобхватен анализ на статуквото, в което „едва малко над една трета от участвалите предприятия“ са посочили начинания за надлежна проверка в областта на правата на човека и въздействието върху околната среда, като мнозинството от тях обхващат само преките доставчици. В него се подчертава необходимостта от европейско междусекторно обвързващо законодателство относно надлежната проверка в областта на правата на човека и отговорното бизнес поведение. Настоящата криза засили още повече подкрепата за предприемане на действия. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Предвид значимия им опит в прилагането на ефективни и амбициозни политики за надлежна проверка, които често се основават на споразумения, сключени с профсъюзите, европейските предприятия биха имали действителна полза от изравняване на условията и лоялна конкуренция въз основа на общи минимални стандарти, приложими също така спрямо предприятията, установени в трети държави и осъществяващи дейност в ЕС. Добрата репутация на „марката на ЕС“ при осъществяване на стопанска дейност също се основава на регулаторната среда на високи стандарти в Съюза. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Съществуват разнообразни законодателни актове на ЕС, които се отнасят до управлението на веригите на доставки, зачитането на правата на човека и достойния труд, по-специално Директивата относно оповестяването на нефинансова информация 2014/95/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (34), чрез която от по-големите предприятия, извършващи дейност от обществен интерес, се изисква да оповестяват въздействието и рисковете, свързани с дейността им, както и евентуалните си политики за намаляването им, в това число процеси за надлежна проверка. По отношение на конкретни сектори, в Регламента относно дървения материал (ЕС) No 995/2010 на Европейския парламент и на Съвета (35) и Регламента относно полезните изкопаеми от зони на конфликт (ЕС) 2017/821 на Европейския парламент и на Съвета (36) се установяват изисквания за надлежна проверка за веригите на доставки на предприятията. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | С различни национални закони неотдавна също беше въведена надлежна проверка, по-специално френския закон за корпоративното задължение за упражняване на надзор (37). В него се предвижда амбициозна национална правна уредба, която изисква от големите предприятия да съставят, публикуват и прилагат план за надзор с цел откриване и предотвратяване на нарушения на правата на човека и отрицателно въздействие върху околната среда в техните дейности, в дейностите на предприятията, които контролират пряко или косвено, и в дейностите на подизпълнителите и доставчиците, с които поддържат „утвърдени стопански взаимоотношения“. Той включва уредба за подвеждане под отговорност, благодарение на която се търси отговорност от предприятията, когато нарушения на задълженията им за надлежна проверка са довели до нанасяне на вреда или нарушения на правата на човека. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Тази съществуваща фрагментирана правна уредба се отразява отрицателно на предприятията, които трябва на свой ред да се съобразяват с различни набори от правила. Те страдат от нелоялна конкуренция, правна несигурност и административни разходи, което би трябвало да се избягва. Все по-много предприятия и инвеститори призовават в тази връзка за задължителни инструменти за надлежна проверка (38). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Освен това статуквото не поощрява отговорните предприятия поради липсата на общи минимални изисквания, съпоставими процеси, подходящи стимули от публични органи, ефективно прилагане на съществуващите правила и осведоменост сред инвеститорите, заинтересованите страни и потребителите. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Европейски план за действие относно правата на човека и достойния труд в световните вериги на доставки

6.1.   Създаване на ефективна правна уредба

| 6.1.1. | Достойният труд, зачитането на правата на човека и устойчивостта в световните вериги на доставки и за създаване на стойност заемат високо място в политическата програма на световните, европейските и националните институции и стават все по-важни за бизнес общността. Въпреки това в неотложен порядък е необходима по-ефективна и съгласувана правна уредба, за да бъдат постигнати тези цели, да се насърчат световните и европейските социални и екологични цели и лоялната конкуренция между стопанските субекти и да се подкрепят европейските икономически дейности. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Въз основа на инициативи, които вече са предприети от много европейски предприятия и потвърждават тяхната световна водеща роля в тази област, е от първостепенно значение да се разработи амбициозна, всеобхватна и хоризонтална стратегия, която свързва инициативите ефективно и отстранява откритите пропуски. „Доброволните и задължителните мерки не се изключват взаимно, а трябва да се допълват“ (39). |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Един европейски план за действие би трябвало да бъде разработен като обща рамка за законодателни и незаконодателни инициативи в областта на правата на човека, достойния труд и устойчивостта в дейностите и веригите на доставки на дружествата. В него трябва да бъдат признати съществените, различните и допълващите се роли на различните участници в тази област, по-специално европейските институции, държавите членки, международни органи, предприятия, социални партньори и заинтересовани страни. За да се гарантира успехът на плана за действие, всички участници трябва да са ангажирани изцяло с постигането на целите му, като той би трябвало да се разработи въз основа на социален диалог и подход с участието на множество заинтересовани страни. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Основните цели би трябвало да бъдат насърчаване на отговорно бизнес поведение, гарантиране на зачитането на правата на човека и на социалните и екологичните цели на ЕС в стопанската дейност и веригите на доставки, подкрепяне на предприятията и МСП с оглед възприемане на подход на отговорно бизнес поведение и гарантиране на равни условия за предприятията. Един превантивен подход на задължителна надлежна проверка би трябвало да доведе до по-малко нарушения на правата на човека. Щом всички предприятия трябва да спазват един и същ основен набор от правила, това би позволило също така наличието на съпоставими процеси за потребителите. |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Широко определение би трябвало да обхваща правата на човека, в това число правата на работниците и профсъюзите, и да се основава на набор от международни актове (40), най-вече конвенциите на МОТ. Правата включват, наред с другото, свобода на сдружаване и право на колективно договаряне и колективни действия, права на информация, консултиране и участие, достойни условия на труд, здравословни и безопасни условия на труд, справедливи възнаграждения, социално осигуряване. В борбата с детския и принудителния труд подходът на ЕС за нулева търпимост спрямо детския труд трябва да бъде последван от ефективни и амбициозни действия. Планът за действие би трябвало също така да обхваща по-широко отговорно бизнес поведение, по-специално социалното и екологичното въздействие, корпоративното управление, борбата с корупцията, справедливата данъчна политика и прозрачното данъчно облагане. За да се предприемат конкретни стъпки към устойчиви вериги на доставки, е важно да се приложат конкретни мерки на местно равнище, където предприятията трябва да направят оценка на местното законодателство и споразумения, когато осъществяват дейност извън ЕС. Като признават значението на прилагането на правилата в областта на труда от страна на публичните власти, по-специално чрез инспекции, правителствата на национално и местно равнище трябва да изпълняват пълноценно ролята си (41). |
| --- | --- |

6.1.5.

| 6.1.6. | От ключово значение е координацията между равнището на ЕС и националното равнище. Националните планове за действие, които би трябвало да се разработят в сътрудничество с националните социални партньори и гражданското общество, би трябвало да са тясно свързани с националните планове за действие, свързани с прилагането на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, и да признават ролята на Насоките на ОИСР и на националните звена за контакт, които би трябвало да бъдат „независими и така структурирани, че да включат социалните партньори като членове на националните звена за контакт или надзорния комитет на националното звено за контакт. Те би трябвало да бъдат подходящо обучени, да разполагат с достатъчно персонал и финансови средства“ (42). Европейският план за действие би могъл също така да включва минимални стандарти в различни области, за да се гарантира пълноценно и ефективно прилагане на национално равнище на съответните международни актове. На равнището на ЕК е необходимо съгласуване и координация между различните области на политиката и отговорните генерални дирекции, по-специално тези в областта на правосъдието, финансите, търговията и образованието, и ЕСВД. |
| --- | --- |

6.1.6.

6.2.   Оформяне на рамка за обвързващо европейско законодателство в областта на надлежната проверка

| 6.2.1. | ЕИСК приветства факта, че ЕК би трябвало неговата препоръка (43) да предложи законодателство на ЕС в тази област, и призовава за европейски план за действие, на предната линия на който да стои обвързваща междусекторна законодателна инициатива относно надлежната проверка в областта на правата на човека и отговорното бизнес поведение, като бъдат взети под внимание констатациите от проучването, възложено от Генерална дирекция „Правосъдие и потребители“, и се осигури съответствие с ангажимента, поет от члена на Комисията Reynders. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | За да се избегнат нелоялна конкуренция и неравни условия, този план би трябвало да обхваща всички предприятия, установени или осъществяващи дейност в ЕС, и техните дейности, в това число цялата им верига на доставки и подизпълнители, както и публичния сектор и да отговаря на конкретните нужди и ограничения на МСП. Това е в съответствие с подхода на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, а именно да бъдат обхванати „всички предприятия, независимо от тяхната големина, сектор, контекст на дейност, собственост и структура“ (44). Дружествата би трябвало да спазват високи стандарти на отговорно бизнес поведение, които обхващат правата на човека, екологичното и социалното въздействие, корпоративното управление, борбата с корупцията и справедливото данъчно облагане. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | На базата на основните стъпки на процесите на надлежна проверка, определени в съответните актове на ООН, МОТ и ОИСР, дружествата би трябвало да са задължени да картографират и оценят действителните и потенциалните отрицателни въздействия, да предприемат действия във връзка с констатациите (преустановяване на дейности, които причиняват отрицателни въздействия), да разработят и прилагат план за надлежна проверка с цел предотвратяване на потенциални рискове и появата на отрицателни въздействия, да установят механизъм за ранна тревога, да проверяват и да наблюдават ефективно и прозрачно изпълнението на плановете за надлежна проверка и да докладват за това изпълнение. Процесът на надлежна проверка, чрез който изпълняват задълженията си, би трябвало да бъде пропорционален на сериозността на потенциалните въздействия и на техния оперативен контекст. |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Правният акт би трябвало да се основава на превантивен подход, но същевременно да гарантира ефективни средства за защита и достъп до правосъдие за жертвите и техните представители, в това число профсъюзи и защитници на правата на човека. От ключово значение са публичният мониторинг на задълженията на дружествата и правните последици, в случай че те не се изпълняват. Конкретните характеристики на този акт, в това число корпоративната наказателна отговорност, ще бъдат обхванати в специално последващо становище на ЕИСК (45). Въпреки това всяка инициатива на ЕС в тази област не трябва да засяга или ограничава механизмите за солидарна и индивидуална отговорност или други уредби за подвеждане под отговорност на международно, европейско или национално равнище. |
| --- | --- |

6.2.4.

6.3.   Ключова роля на социалните партньори и гражданското общество

| 6.3.1. | Социалният диалог би трябвало да играе ключова роля в надлежната проверка и отговорното бизнес поведение, като гарантира зачитането на правата на човека в дейността на предприятията и веригите на доставки, както и в дейността на подизпълнителите. Всеки план за действие и всяка законодателна инициатива би трябвало да се основават на неговата ценност и на колективното договаряне, както и да гарантира зачитане на правата на работниците на информиране и консултиране. Тези елементи за съжаление не са обхванати в проучването на Генерална дирекция „Правосъдие и потребители“. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Предприятията и профсъюзите могат да водят преговори на съответното равнище за сключване на споразумения, в които да бъде определено конкретното приложение на включените в директивата задължения. Това подчертава добрата практика и положителния принос на няколко съществуващи споразумения относно процеси на надлежна проверка. Освен това представителите на работниците би трябвало да бъдат информирани и консултирани при определянето на плана за надлежна проверка и неговото изпълнение. |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Европейският междусекторен и секторен социален диалог би трябвало да спомогне за внасяне на подобрения в тези области посредством включване на общи инициативи и проекти, насоки, изграждане на капацитет, споразумения. |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.4. | Предишен опит показва как основани на социалния диалог инициативи могат да доведат до важни стъпки напред по отношение на достойния труд в СВД. Споразумението за противопожарна безопасност и безопасност на сградите в Бангладеш беше подписано през май 2013 г. като правнообвързващо споразумение между над двеста предимно европейски марки облекла и търговци на дребно и два световни профсъюза, а именно IndustriALL и UNI Global Union, както и няколко местни профсъюза и подписващи свидетели. |
| --- | --- |

6.3.4.

| 6.3.5. | Планът за действие би трябвало да включва също така мерки за повишаване на осведомеността сред потребителите и инвеститорите относно важността на социалните и екологичните въздействия на предприятията, да насърчава инструменти, които позволяват да се постигне съпоставимост на резултатите на дружествата и да се откриват по-добре онези, които изпълняват ефективни стратегии за отговорно бизнес поведение. Всички инициативи би трябвало да се основават на участието на заинтересованите страни, в това число социалните партньори и НПО, които могат да функционират като разпространители на информация и да допринасят за повишаване на осведомеността относно положителните и отрицателните поведения. |
| --- | --- |

6.3.5.

6.4.   Мерки за допълване на европейски план за действие

| 6.4.1. | Преразглеждане на Директивата относно оповестяването на нефинансова информация. Подкрепа за амбициозен преглед, който предвижда включване на всички предприятия в персоналния обхват и отговаря на конкретните нужди и ограничения на МСП. Материалният обхват би трябвало да бъде определен по-добре, така че оповестяването на нефинансова информация да бъде всеобхватно, съпоставимо и ефективно. Тъй като оповестяването е ключов елемент в механизмите за надлежна проверка, то би трябвало да е съгласувано със съответната правна инициатива и да включва конкретни ключови показатели за изпълнение и цели (например въз основа на Парижкото споразумение и ЦУР), както и да се основава на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека и на други подходящи международни актове. |
| --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | Задължения на управителните съвети, устойчиво корпоративно управление и търговско право. Подкрепа за законодателни мерки относно задълженията на директорите на равнището на ЕС, при които те да действат в интерес на всички заинтересовани страни в дружеството, а дейностите на дружеството да допринасят за постигането на социалните и екологичните цели. Освен това идентифициране на други законодателни и незаконодателни мерки за насърчаване на по-устойчиви, далновидни и дългосрочно ориентирани корпоративно управление и търговско право. |
| --- | --- |

6.4.2.

| 6.4.3. | Публично финансиране и публично подпомагане. Предлагане на специални условия и положителни стимули, свързани с целите за зачитане на правата на човека, достоен труд и устойчивост в дейността и веригите на доставки на дружествата, за целите на достъпа до публично и европейско финансиране и подпомагане, по-специално в контекста на плановете за икономическо възстановяване на ЕС и на държавите членки във връзка с COVID-19. |
| --- | --- |

6.4.3.

| 6.4.4. | Обществени поръчки. Гарантиране на пълното прилагане и изпълнение на социалната клауза в директивите за обществените поръчки от страна на държавите членки и представяне на предложения за процедури за възлагане на обществени поръчки с цел действителна подкрепа и насърчаване на ефективната надлежна проверка за спазване на правата на човека и отговорно бизнес поведение в тяхната стопанска дейност и вериги на доставки, в това число достоен труд. Това може да бъде постигнато, наред с другото, посредством преразглеждане на директивите за обществените поръчки, изграждане на капацитета на възлагащите органи и обмен на най-добри практики, в това число тяхното насърчаване посредством ССТ. |
| --- | --- |

6.4.4.

| 6.4.5. | Стимули. Представяне на инициативи за предлагане на подпомагане за предприятията, които излизат извън границите на законовите задължения по отношение на отговорното бизнес поведение и положителното екологично и социално въздействие. Тези инициативи биха могли да включват например подпомагане за разработване на конкретни политики и инструменти, насърчаване на мрежи от устойчиви предприятия, изграждане на капацитета за инициативи на социалните партньори. |
| --- | --- |

6.4.5.

| 6.4.6. | Полезно взаимодействие с програмата в областта на международната търговия и инвестиции. Чуждестранните инвеститори би трябвало да бъдат задължени да се съобразят с изискването за надлежна проверка, преди да могат да се възползват от обхвата на международно инвестиционно споразумение. По същия начин страните по ССТ би трябвало да гарантират, че предприятията, които пребивават на тяхната територия, спазват изискванията за надлежна проверка. Канада например укрепи своята стратегия за корпоративна социална отговорност, като се съсредоточи върху поведението на канадските предприятия в чужбина и създаде многостранен консултативен орган. През април 2019 г. беше назначен първият канадски омбудсман за отговорно предприятие с мандат да преразглежда и докладва публично предполагаемите нарушения на правата на човека, произтичащи от операциите на канадските предприятия в секторите на минното дело, добива на нефт и газ и производството на облекла в чужбина, включително препоръките за търговски мерки за дружествата (46). |
| --- | --- |

6.4.6.

| 6.4.7. | В Плана за действие би трябвало да се обърне внимание на по-широк набор от елементи, по-специално прозрачното данъчно облагане, включително докладване по държави, справедливо данъчно поведение, устойчиво финансиране и задължения за инвеститорите. Регламентът относно полезните изкопаеми от зони на конфликт и Регламентът относно дървения материал биха могли да бъдат оценени с оглед необходимостта да бъдат преразгледани или подсилени. |
| --- | --- |

6.4.7.

7.   Търговия с оглед постигане резултати във връзка с достойния труд и ефективно правоприлагане

| 7.1. | Търговията представлява важен хоризонтален елемент в изпълнението на целите на един Европейски план за действие, тъй като го свързва с трети държави и с многостранния аспект на въпроса. Това трябва неотложно да бъде отразено в новия преглед на търговската стратегия на ЕС. ЕС разполага с най-голямата мрежа за търговия в света, което дава на двустранните търговски споразумения особено значим лост за влияние, който трябва да се използва ефективно, преди да бъде сключено самото споразумение и по време на неговото прилагане и изпълнение. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Преговорите между ЕС и Виетнам бяха пример за напредъка, който ЕС може да постигне при подобряване на условията на труд, когато се ангажира с партньорска държава. Въпреки това години след сключването на споразумения за свободна търговия, продължаваме да сме свидетели на липса на напредък в спазването на ангажиментите в областта на търговията и устойчивото развитие в някои партньорски държави, по-специално продължаващия години наред спор между ЕС и Корея във връзка трудовите права поради нератифициране на основополагащите и актуалните конвенции на МОТ. Това показва, че способността за осигуряване на ратификации на документи на МОТ остава най-силна по време на преговорите по споразуменията и преди тяхното сключване; следователно това би трябвало да е факт в подписаното споразумение. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Търговията не е двигателят на политиката в областта на климата, но може да се превърне в ключов способстващ фактор. Превръщането на Парижкото споразумение в „основен елемент“ на всички бъдещи всеобхватни търговски споразумения, т.е. те да бъдат суспендирани в случай на неспазване, е положителна стъпка, която би трябвало да обхване и ратифицираните от всички държави — членки на ЕС, основополагащи и актуални конвенции на МОТ. Като признат орган на международно равнище МОТ би трябвало да участва в наблюдението на прилагането на конвенциите си в споразуменията за свободна търговия (47). |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | ЕИСК е препоръчвал и преди във всички бъдещи мандати за главите относно търговията и устойчивото развитие да бъде включена специална клауза за насърчаване на ЦУР, а с оглед реформата на Световната търговска организация (СТО) да бъдат установени правила за гарантиране, че държавите зачитат и изпълняват ЦУР. Във връзка с това ЕС и неговите държави членки би трябвало да използват своето влияние и да защитават своите интереси в различните структури на комитетите на СТО, по-специално в новите области като търговията и достойния труд. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Главите относно търговията и устойчивото развитие се превръщат във все по-важна част във всички ССТ на ЕС от ново поколение, но сега основно значение трябва да придобият правоприлагането и способността за правоприлагане с оглед изпълнение на тези ангажименти и в не по-малка степен с оглед осигуряване на равни условия за предприятията от ЕС в чужбина. Въздействието на препоръките на ВКГ върху разследването на нарушенията на търговията и устойчивото развитие трябва да бъде засилено значително. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | ЕИСК насърчава допълнително ЕК да разгледа нови подходи към уреждането на трудови спорове, които биха дали възможност на ad hoc международен състав за уреждане на спорове да налага правни средства за защита на неизправен обект. Бърз процес вече се използва при антидъмпинговите мерки на ЕС и би могъл да се разшири, така че да обхване и социалния дъмпинг. В съответствие с неофициалния документ, представен от Франция и Нидерландия (48), ЕИСК предлага като цяло ефективното прилагане на разпоредбите относно търговията и устойчивото развитие да бъде обвързано с поетапно прилагане на намаления на тарифите. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | ЕИСК призовава за вдъхване на нов живот на настоящия механизъм на експертни групи по въпросите на търговията и устойчивото развитие, при което жалбите по главите за ТУР биха могли да се разглеждат от адвокати в областта на търговията, но също и от експерти по въпросите на труда, климата или правата на човека. Ако тези групи открият нарушения, това би трябвало да задейства механизъм за уреждане на спорове между държавите по договора с възможности за финансови или други санкции, както и средства за защита на потърпевшата страна (49). В това отношение ЕИСК е предложил също така независим секретариат на труда и механизъм за колективни жалби (50). |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Новият главен служител по правоприлагането в областта на търговията трябва да поеме ръководна роля относно правоприлагането във връзка с поетите ангажименти, „и по-специално тези, свързани с главите за търговията и устойчивото развитие и социалните и екологичните проблеми, възникнали във връзка с други глави в търговските и инвестиционните споразумения“, и трябва да стартира „навременни, ефективно инициирани разследвания, подкрепени с подходящи ресурси и включващи ясна роля за признатите заинтересовани страни, както за подаване на жалби, така и за участие в последващи публични изслушвания“ (51). |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Предприятията играят важна роля като гарантират за спазването на трудовите и социалните права, подкрепят и прилагат закони, които защитават правата на работниците, както и чрез достойни стандарти, договорени с профсъюзите, както в преките си дейности, така и в рамките на веригите си на доставки. ЕИСК призова ЕК да разработи клаузи за КСО, които да включват стабилни ангажименти и да бъдат в съответствие с актовете на ООН и ОИСР (52). По този начин би било гарантирано, че търговските споразумения подкрепят доброто бизнес поведение, и биха били предотвратени социалният дъмпинг и занижаването на социалните стандарти. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Търговските и международните инвестиционни споразумения играят важна роля за оказване на влияние с оглед равномерно прилагане на тези стандарти както от инвеститорите, така и от правителствата. В публикуван неотдавна доклад на ОИСР (53) се изброяват редица съществуващи или новопоявяващи се инициативи на национално и регионално равнище. Това разнообразие от нормативни разпоредби е предизвикателство, тъй като някои подходи са хоризонтални, а други засягат конкретен проблем. Те засягат предприятията по различен начин поради разнообразните прагове и обхвати. Дори държавите от ОИСР имат най-разнообразни стандарти за докладване. Налице е ясен довод в полза на равните условия: сближаване във възходяща посока между всички приложими стандарти би гарантирало правна сигурност и лоялна конкуренция за всички. |
| --- | --- |

7.10.

8.   Преодоляване на пропуските в управлението: важността на водещата роля на ЕС в света

| 8.1. | Европейски стандарт за надлежна проверка е наложителна стъпка за гарантиране на спазването и правоприлагането в областта на правата на човека и достойния труд във веригите на доставки. Той би допринесъл за изпълнението на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, на Тристранната декларация на МОТ и на Насоките на ОИСР. Освен това той би допълнил националните инициативи, предприети с оглед изпълнение на ЦУР, по-специално по отношение на изкореняването на детския и принудителния труд. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Той би допринесъл и за установяване на по-надеждни, устойчиви и добре управлявани вериги на доставки, като по този начин би повишил устойчивостта и ефективността на управлението по време на криза. Това би било особено важно например по отношение на здравословните и безопасните условия на труд. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | За европейските действия са необходими допълнителни подобрения на международната нормативна уредба с цел постигане на съгласуваност на политиката в световен мащаб. Постигането на многостранен напредък понякога започва с амбициозни едностранни действия. ЕИСК счита, че ЕС е в уникалната позиция да поеме водеща роля по отношение на надлежната проверка, по-специално с оглед на световната водеща роля на европейските предприятия. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | ЕИСК призовава ЕС и неговите държави членки да постигнат действителен напредък към по-ефективни и обвързващи актове на международно равнище, съпътствани от обновени инициативи за насърчаване на ефективното изпълнение на съществуващите актове и уредби. Това трябва да включва подкрепа за обвързващ договор на ООН за предприятията и правата на човека (54) и призив за създаване на конвенция на МОТ относно достоен труд във веригите на доставки (55) в съответствие с обсъжданията на Международната конференция на труда през 2016 г. и въз основа на основополагащите и актуалните конвенции на МОТ и Декларацията на МOT за основните принципи и права при работа. Според ЕИСК съществува неотложна потребност от глобално изследване за анализ на начините, по които международните трудови стандарти преодоляват свързаните с достойния труд недостатъци и откритите пропуски. |
| --- | --- |

8.4.

Брюксел, 18 септември 2020 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  МОТ, Decent Work in Global Supply Chains („Достоен труд в световните вериги на доставки“), Доклад IV, 2016 г.

1

Decent Work in Global Supply Chains

(2)  ОВ C 97, 24.3.2020 г., стр. 9.

2

(3)  ОВ C 303, 19.8.2016 г., стр. 17.

3

(4)  ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 38.

4

(5)  Становище на ЕИСК относно „Задължение за надлежна проверка“ (проучвателно становище по искане на Съвета/ЕП), (INT/911, септември 2020 г.), (вж. страница 136 от настоящия брой на Официален вестник).

5

„Задължение за надлежна проверка“

(6)  Вж. бележка под линия 3.

6

(7)  ОВ C 227, 28.6.2018 г, стр. 27.

7

(8)  Становище на ЕИСК относно „Изпълнение на споразуменията за свободна търговия 1 януари 2018 г. — 31 декември 2018 г.“ (REX/525, юли 2020 г.), (ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 160).

8

„Изпълнение на споразуменията за свободна търговия 1 януари 2018 г. — 31 декември 2018 г.“

(9)  Вж. бележка под линия 3.

9

(10)  Вж. бележка под линия 7.

10

(11)  Вж. бележка под линия 2.

11

(12)  Вж. бележка под линия 5.

12

(13)  Заключения на Съвета (10254/16) от 20 юни 2016 г. относно бизнеса и правата на човека.

13

(14)  Заключения на Съвета (8833/16) от 12 май 2016 г. относно ЕС и отговорните световни вериги за създаване на стойност.

14

(15)  Изказване на члена на Комисията Reynders по време на уебинара относно надлежната проверка, организиран от работната група на ЕП по отговорно бизнес поведение на 29 април 2020 г.

15

Изказване на члена на Комисията Reynders

(16)  Конференция на ООН за търговия и развитие (УНКТАД), Световен доклад за инвестициите за 2013 г.

16

(17)  Доклад на МОТ за 2015 г., озаглавен World Employment and Social Outlook („Световна заетост и социални перспективи“).

17

World Employment and Social Outlook

(18)  Конференция на ООН за търговия и развитие (УНКТАД), Световен доклад за инвестициите за 2020 г.

18

(19)  Програма до 2030 г. за устойчиво развитие, параграф 68.

19

(20)  Вж. бележка под линия 1.

20

(21)  Вж. бележка под линия 3.

21

(22)  António Guterres, COVID-19 and Human Rights We are all in this together („COVID-19 и правата на човека: в тази ситуация сме всички заедно), април 2020 г.

22

COVID-19 and Human Rights We are all in this together

(23)  What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses? („Какви са начините за подвеждане на предприятията под отговорност за нарушенията на правата на човека във връзка с COVID-19“), Business & Human Rights Resource Centre, 16 юни 2020 г.

23

What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses?

(24)  Malaysia medical glove manufacturers see surge in orders due to covid-19 amid forced labour concerns („Малайзийски производители на медицински ръкавици регистрират ръст на поръчките поради Covid-19 на фона на свързани с принудителен труд притеснения“), Business & Human Rights Resource Centre.

24

(25)  Изявление на Работната група на ООН по въпросите на бизнеса и правата на човека, Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights („Гарантиране, че бизнесът зачита правата на човека по време на кризата с COVID-19 и след това: значение на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека“).

25

Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights

(26)  Вж. бележка под линия 8.

26

(27)  Ръководни принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, Принцип 22, коментар.

27

(28)  Ръководни принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, Принцип 17, коментар.

28

(29)  Вж. бележка под линия 7.

29

(30)  Насоки на ОИСР, част II, точка A.12.

30

(31)  Насоки на ОИСР, част II, коментар 18 и 19.

31

(32)  Вж. бележка под линия 15.

32

(33)  Study on due diligence requirements through the supply chain („Проучване относно изискванията за извършване на надлежна проверка по веригата на доставки“), 2020 г.

33

Study on due diligence requirements through the supply chain

(34)  ОВ L 330, 15.11.2014 г., стр. 1.

34

(35)  ОВ L 295, 12.11.2010 г., стр. 23.

35

(36)  ОВ L 130, 19.5.2017 г., стр. 1.

36

(37)  Френски закон 2017-399 от 27 март 2017 г.относно надлежната проверка на дружествата майки и на предприятията възложители.

37

относно надлежната проверка на дружествата майки и на предприятията възложители.

(38)  Call of investors representing USD 1.3 trillion („Призив на инвеститори, представляващи 1,3 трилиона щатски долара“) и List of public business statements & endorsements („Списък на публичните бизнес изявления и изразена подкрепа“), и двете в Business & Human Rights Resource Centre, 2019 г.

38

(39)  Вж. бележка под линия 4.

39

(40)  В това число Международната харта за правата на човека, както и Европейската конвенция за правата на човека и Европейската социална харта. Тя би трябвало също така да се основава на Договорите на ЕС и Хартата на основните права на ЕС, както и на национални актове и законодателство в областта на правата на човека.

40

(41)  Вж. бележка под линия 7.

41

(42)  Вж. бележка под линия 7.

42

(43)  Вж. бележка под линия 4.

43

(44)  Параграф 14 от Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека.

44

(45)  Вж. бележка под линия 5.

45

(46)  Вж. бележка под линия 4.

46

(47)  Вж. бележка под линия 8.

47

(48)  Неофициален документ от Нидерландия и Франция относно търговията, социалните и икономически последици и устойчивото развитие, май 2020 г.

48

(49)  Становище на ЕИСК относно „След извънредното положение, свързано с COVID-19: проект за нова многостранна матрица“ (становище по собствена инициатива) (REX/529, юли 2020 г.) (ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 53).

49

„След извънредното положение, свързано с COVID-19: проект за нова многостранна матрица“

(50)  Вж. бележка под линия 7.

50

(51)  Вж. бележка под линия 7.

51

(52)  Вж. бележка под линия 7.

52

(53)  Доклад на ОИСР, 2020 г.

53

(54)  Вж. бележка под линия 2.

54

(55)  Вж. бележка под линия 3.

55

---

III Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

554-та пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 16.9.2020 г. – 18.9.2020 г.

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/210 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/210

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия за мястото на МСП в устойчива и цифрова Европа“

(COM(2020) 103 final)

(2020/C 429/26)

| Докладчик: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Panagiotis GKOFAS |

Докладчик:

Milena ANGELOVA

Съдокладчик:

Panagiotis GKOFAS

| Консултация | Европейска комисия, 22.4.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 22.7.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 219/0/0 |

Консултация

Европейска комисия, 22.4.2020 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

22.7.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

219/0/0

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК приветства дългоочакваната и необходима Стратегия за малките и средни предприятия (МСП) . Оценява високо възприетия изчерпателен и систематичен подход, както и факта, че стратегията отчита наличните инструменти и мерки, доказали своята полезност, като ги надгражда, подобрява и обобщава в единна, координирана рамка. ЕИСК призовава Европейската комисия (ЕК) при прилагането на стратегията да ползва последователен, интегриран и хоризонтален подход, поставяйки МСП в сърцето на всички ключови политически решения, като например в областта на Зеления пакт и Промишлената стратегия, при изготвянето на бюджета на ЕС и при въвеждането на Плана за възстановяване за Европа. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ЕИСК е ангажиран да допринесе за това стратегията да доведе до незабавни резултати за МСП. Поддържа искането за прилагане на многостепенно управление; на европейско равнище Работна група за МСП между генералните дирекции на ЕК трябва да гарантира:






  — | прилагането на принципа „мисли първо за малките“ във всички политически области, засягащи МСП, и по-специално по отношение на Плана за възстановяване на Европа, Програмата InvestEU, Инструмента за подкрепа на платежоспособността и Инвестиционния план за Европейския зелен пакт; |
| --- | --- | --- |

1.2

—

прилагането на принципа „мисли първо за малките“ във всички политически области, засягащи МСП, и по-специално по отношение на Плана за възстановяване на Европа, Програмата InvestEU, Инструмента за подкрепа на платежоспособността и Инвестиционния план за Европейския зелен пакт;

| — | прилагането на Стратегията от следващо поколение за МСП и на Акта за малкия бизнес трябва се извършва и оценява правилно в рамките на европейския семестър и в създадения списък с показатели за МСП; |
| --- | --- |

—

прилагането на Стратегията от следващо поколение за МСП и на Акта за малкия бизнес трябва се извършва и оценява правилно в рамките на европейския семестър и в създадения списък с показатели за МСП;

| — | силно ангажиране на държавите членки с прилагането на Стратегията за МСП, тъй като много европейски политики се провалят поради отрицателни реакции и липса или избягване на действия на национално равнище, включително свръхрегулиране; в това отношение следва да се обърне специално внимание на положението на жените в тази бизнес среда; |
| --- | --- |

—

силно ангажиране на държавите членки с прилагането на Стратегията за МСП, тъй като много европейски политики се провалят поради отрицателни реакции и липса или избягване на действия на национално равнище, включително свръхрегулиране; в това отношение следва да се обърне специално внимание на положението на жените в тази бизнес среда;

| — | по-голяма централна роля на организациите, представляващи МСП и социалните партньори, и възможност да дават конструктивен принос, тъй като това донякъде липсва в настоящото предложение на ЕК; |
| --- | --- |

—

по-голяма централна роля на организациите, представляващи МСП и социалните партньори, и възможност да дават конструктивен принос, тъй като това донякъде липсва в настоящото предложение на ЕК;

| — | концепцията за екосистемите като приоритетни области за финансиране ще бъде въведена едва след задълбочени консултации с организациите, представляващи МСП на европейско, национално и регионално равнище, за да се гарантира, че тя отразява правилно действителното положение на МСП, тъй като тази стъпка изглежда твърде смела. |
| --- | --- |

—

концепцията за екосистемите като приоритетни области за финансиране ще бъде въведена едва след задълбочени консултации с организациите, представляващи МСП на европейско, национално и регионално равнище, за да се гарантира, че тя отразява правилно действителното положение на МСП, тъй като тази стъпка изглежда твърде смела.

| 1.3 | Като отчита факта, че ЕК публикува предложението преди разпространението на инфекцията от COVID-19, ЕИСК приканва ЕК да изготви „Стратегия от следващо поколение за МСП“, която на основа на критична преценка на мерките за подкрепа на МСП в Плана за възстановяване за Европа да им помогне да се справят с отрицателните ефекти върху тяхната стопанска дейност на мерките за ограничаване на пандемията, за социално дистанциране и за здравна превенция и да насърчи бързото им възстановяване. ЕИСК приветства създаването на Механизъм за възстановяване и устойчивост, свързан с бюджета на ЕС, но иска да види реални гаранции, че той ще достигне до всички нуждаещи се МСП, като им предостави специални мерки за подкрепа. Това изисква по-изчерпателен преглед на политиките и по-прецизни и конкретни предложения за насърчаване на дигитализацията, иновациите и устойчивостта на МСП. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | „Стратегията от следващо поколение за МСП“ се нуждае от силна рамка за прилагане и политическа последователност. ЕИСК предлага да се съгласува между ЕК, Съвета, ЕП, консултативните органи и европейските агенции Многогодишна пътна карта за прилагане, с конкретни индикатори за междинни резултати и график за целеви действия в краткосрочен, средносрочен и дългосрочен план. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ЕИСК настоява да бъдат възложени повече отговорности на организациите на МСП в процеса на прилагането на Стратегията за МСП, включително чрез специални програми на ЕС, които дават възможност на организациите на МСП и на социалните партньори да изграждат капацитет и им предоставят подкрепа за съвместни действия, за да могат те да осигуряват обслужване на едно гише при предоставянето на информация и техническа помощ, прякото им участие при определянето и дублиране на националните представители на МСП, както и посредством приемане на система за мониторинг и измерване на ефективността на представителите. Тъй като ЕК предвижда по-важна роля на мрежата „Enterprise Europe“ при предоставянето на съвети на МСП, особено в областта на устойчивия преход, тя може да бъде успешно изпълнена само при условие, че мрежата „Enterprise Europe“ бъде основно реформирана, тъй като в много държави членки тя не достига до МСП и особено до занаятчийските предприятия. ЕИСК предлага редовно да бъдат наблюдавани, оценявани и критично разглеждани напредъкът на изпълнение на Стратегията и нейната ефективност — от специално назначена Независима европейска обсерватория — с цел изработване и навременно предлагане на корективни мерки при необходимост. |
| --- | --- |

1.5

2.   Общи коментари и поглед в бъдещето

| 2.1 | ЕИСК призовава ЕК и държавите членки сериозно да обмислят разширяването на обхвата и да гарантират ефективното прилагане на мерките за насърчаване на конкурентоспособността и иновативния капацитет на МСП, за развитие на многофакторното подобрение на производителността, включително в посока на подкрепа и на ежедневната им стопанска дейност. Като отчита важността на иновациите и дигитализацията, ЕИСК подчертава, че основната част от МСП в Европа отчаяно се нуждаят от подкрепа за: технологична модернизация, за справяне с проблемите, свързани с човешките ресурси и за подобряване на бизнес представянето. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ЕИСК оценява високо намерението на ЕК да приложи мерки, насочени към специфичните нужди на всички подгрупи МСП, като например генериращите стойност микро, малки, публични, семейни, традиционни и опериращите в отдалечени райони предприятия, самонаетите и занаятчиите, както и МСП от областта на социалната икономика, тай като това е ключов фактор за успех. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Необходимо е постоянно да бъдат наблюдавани насочените към МСП компоненти на Европейския фонд за възстановяване, като например Инструмента за подкрепа на платежоспособността, за да се гарантира тяхната способност да предоставят на МСП нужната им подкрепа. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ЕИСК призовава ЕК да изготви Многогодишна карта за изпълнение, която да предвижда ясни подходящи ресурси и мерки, консултации и съвместни действия на социалните партньори, независим доклад за напредъка, механизми за наблюдение и оценка на въздействието. От жизнено значение за успешна дигитална трансформация е амбициозните предложения за програмите „Дигитална Европа“ и „Хоризонт Европа“ в следващата МФР да бъдат по-прецизно насочени към МСП и към осигуряване на по-добър географски баланс. ЕИСК подчертава значението на ефикасното насочване на финансирането за МСП и мерките за подкрепа към микро-предприятията, включително към традиционните предприятия. |
| --- | --- |

2.4

3.   Стълб 1

| 3.1 | ЕИСК приветства отчитането на необходимостта от индивидуален подход на мерките за подкрепа на МСП, за да бъде насърчен просперитетът им по климатично неутрален, ресурсно ефективен и гъвкав начин. Съветниците по устойчивостта и дигиталните доброволци могат да помогнат на МСП да станат по-грамотни дигитално, да модернизират ползваните технологии, да ги подготвят за успешен преход към устойчивост и да идентифицират ресурсно ефективни, климатично неутрални решения. Тяхната роля и отговорности трябва да бъдат подпомагани и насърчавани от организациите на МСП на европейско, национално и регионално равнище. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ЕИСК оценява специалната роля, отредена на социалните партньори, и се надява, че партньорският принцип ще бъде по-пълно възприет и по-ефективно прилаган от държавите членки. Организациите на МСП на европейско, национално и регионално равнище имат ключова роля при предоставянето на информация и разяснения за политическите мерки за подкрепа на МСП, особено по отношение на традиционните предприятия и/или микропредприятия, които са и най-много, както и на тези, опериращи в отдалечени или селскостопански региони, които най-силно изостават при прилагането на бързо развиващите се дигитални технологии. ЕИСК е готов да подкрепи включването на тези организации и на социалните партньори в мрежа за събиране и обмяна на добри практики и идеи за мерки за подкрепа, включително в областта на социалните споразумения за помирение в рамките на социалния диалог. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ЕИСК приветства широкият асортимент от мерки за подкрепа на прехода на МСП към устойчива и кръгова икономика и за спазване на съответното законодателство. Изтъква значението на незабавното прилагане на Плана за действие за кръговата икономика и на въвеждането на амбициозна долна граница на цената на въглеродните емисии, както и механизъм за корекции на границите на въглеродни емисии. Подчертава възможността на Механизма за справедлив преход да подкрепи развитието на нова икономика и препоръчва, при необходимост, да се предприемат социални и подкрепящи мерки, за да не се допусне кризата или преходът към нисковъглеродна кръгова икономика да причинят вреди на най-слабите, като това включва оказване на подкрепа на частния сектор и по-специално на МСП, когато са изложени на отрицателни ефекти. За да бъдат насърчени МСП да бъдат по-екологични, трябва да бъде стимулиран техният потенциал за радикални и осигуряващи пробив иновации, за да се ускори преходът към зелена икономика. С правилно обмислена и нормативна подкрепа, МСП ще успеят бързо да се възползват от иновативните и за устойчивост практики на големите компании. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ефективната политика в областта на правата върху интелектуална собственост (ПИС) е ключова за успеха на иновативния бизнес, особено за МСП и стартиращите предприятия. ПИС, включително патентите, търговските марки и авторските права и други основани на знанието активи, трябва да станат интегрална част от бизнес стратегиите на много МСП. Предприятията се нуждаят от солидна и надеждна рамка за ПИС, която да е пригодена към дигиталната епоха. Единната Европейска патентна система трябва бързо да влезе в сила, за да предостави правна сигурност и да позволи на МСП да развиват и защитават своите намерения при разумни разходи и намалени административни прегради. Необходим е подход на сътрудничество между ЕК, държавите членки и Европейското патентно бюро, с цел: разширяване на услугите за заявяване на патенти, включително посредством предоставяне на финансова подкрепа; подобряване на достъпа на МСП до правораздаване в случай на нарушаване на патентите, особено по отношение на прилагане на схема за застраховане „преди събитието“; промени в дизайна на процеса на обжалване пред Европейското патентно бюро са абсолютно задължителни, за да подсилят и развият защитата на ноу-хау на МСП. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Предприемачеството е движещата сила на МСП. ЕИСК призовава ЕК да концентрира повече усилия за популяризирането, насърчаването и култивирането на предприемаческата инициатива, на предприемаческата нагласа и на информираното възприемане на риска, както и за формирането на положителен образ на предприемачите в условията на финансово проблемна ситуация. Еднакво значимо е не само фокусирането върху обучението и квалификацията на всички образователни равнища по предприемачество, но и повишаването на положителното обществено възприятие на ролята на предприемача, включително посредством разпространение на добри практики и представяне на модели за подражание. Повишаването на уменията и обучението на предприемачите трябва да бъде поощрявано. Стратегията трябва да предвижда мерки за по-нататъшно насърчаване на мобилността на работната сила в ЕС, а също и спрямо трети страни, както и повече инструменти, които да допълнят опростената схема за европейски визи. ЕК, заедно с държавите членки, трябва да осигурят на МСП инфраструктура за иновации, като например: лаборатории, ИКТ, офиси, правна и за защита на интелектуалните права подкрепа, която, ако е на адекватно равнище, ще намали значително прагът за стартиране на дейност и ще облекчи ситуацията за предприемачите, които имат и други дейности. ЕК следва и да стимулира правителствените агенции да предоставят експериментална среда за МСП, където те да тестват прототипи, така че да насърчи финансирането на иновативни МСП посредством намаляване на техническия риск за инвеститорите. От важно значение е и ефективното развитие на проучването на необходимите умения и включването им в учебните програми. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Човешките ресурси са ключов фактор на конкурентоспособността, специално за МСП, които разполагат с ограничени организационни, управленски и финансови инструменти за привличане, мотивиране и задържане на квалифициран персонал. По тази причина ЕИСК подчертава значението на подпомагането на МСП при наемането на опитен и квалифициран персонал, включително чрез предоставяне на финансова подкрепа и очаква това да бъде ключов раздел в специалния компонент за МСП в бъдещия Пакт за уменията. ЕИСК подкрепя споделянето на отговорността за допълнителна квалификация и преквалификация на работната сила между правителства, работодатели, региони и индивиди. Професионалното обучение и образование трябва да стане първостепенен избор, заедно с насърчаването на висшето образование, за да се подкрепи преходът и на пазара на труда. Важно е учебните програми да бъдат ориентирани към резултатите от обучението, за да насърчат навременен и ефективен преход. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Подобряването на дигиталния капацитет на МСП е от жизненоважно значение. То следва да започне от най-слабо подготвените групи МСП — като микропредприятията и много традиционните компании, които имат слаб или никакъв опит с дигитализацията. Това трябва да бъде приоритет на началните дигитални курсове за обучение, насочени както към предприемачите, така и към заетите в МСП, като удовлетворяването на техните нужди бъде взето предвид при определянето на обхвата на центровете за дигитални иновации (ЦДИ), за да могат те да развият и подобрят професионалните умения и да ползват професионално технологиите. ЦДИ трябва да бъдат подходящо оборудвани, за да могат да подкрепят МСП при оценката на риска и при ефективната защита на данни. ЕИСК подкрепя обявената Европейска стратегия за данните, насочена към осигуряване на широка достъпност на данните и насърчаването на техния обмен между бизнес и правителства. Свободното движение на данни трябва да бъде гарантирано. Споделянето на данни между бизнес субекти трябва да бъде насърчавано, за да се стимулира сътрудничеството във веригите на стойността и да се предоставят възможности за засилване на икономиката посредством подобряване на наличността и достъпността на данни (от правителствата, от веригите на стойността), както и споделянето и преносимостта на данните. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Широколентовият достъп в ЕС, който е задължително условие за дигитализацията, трябва да бъде значително разширен, така че дигитализацията на компаниите да бъде насърчена без забавяния. Тъй като ЕС все още изостава в това отношение, особено когато става въпрос за селскостопанските региони, в които са разположени множество МСП, всички европейски инициативи трябва да отчитат това обстоятелство и да предвиждат съответни мерки. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ЕИСК призовава за целеви мерки за подкрепа, насочени към дигитализацията и насърчаващи свързаността на сектори като здравеопазване, образование, публична администрация, ХВП и селско стопанство, производство и транспорт. Дигиталната трансформация трябва да бъде основана на отвореност (т.е. независимост), простота, интелигентност, автоматизация, доверие и сигурност, тъй като целта е изграждането на бизнес модели, процеси, софтуер и системи. Това е централен въпрос по отношение на лидерството в областта на климата на ЕС и на икономическото възстановяване. ЕС трябва да ускори инвестициите в енергийна ефективност, транспорт, нисковъглеродни сгради и индустриални процеси, където дигитализацията играе ключова роля. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ЕИСК препоръчва ускоряване на повсеместното разпространение на сигурни мрежи с голям капацитет, насърчаване на частните инвестиции и на инвестициите в селскостопански и слабо населени региони. Планираните специализирани мерки за разпределение на спектрални честоти, които може би се бавят поради кризата, предизвикана от COVID-19, трябва да бъдат ускорени възможно най-бързо с възстановяването на нормалните операции. Успоредно с това, правителствата следва да приоритизират бъдещите разпределения на спектрални честоти — както освободени, така и изискващи лиценз, така че да позволят разширяването на безжичната свързаност. |
| --- | --- |

3.10

4.   Стълб 2

| 4.1 | ЕИСК приветства специалното внимание, отделено на МСП и стриктното прилагане на принципа за еднократност и принципа „дигитален по подразбиране“. ЕИСК призовава ЕК при прилагането на стратегията да се води от принципа „действай в полза на малките“ и предупреждава, че всяко закъснение при прилагането на мерките в подкрепа на МСП е контрапродуктивно. МСП са изправени пред предизвикателства, по-сериозни от когато и да било: отрицателните ефекти от разпространението на инфекцията от COVID-19, интензивната конкуренция, недостига на квалифициран персонал, новите форми на труд и потребление, нарастващата сложност на информационните потоци, ограничените ресурси за иновации, непрекъснатото омаловажаване на ролята на предприемачите, динамичните финансови пазари, затрудненията при достъпа до финансиране, високата зависимост от външната среда и ограничената сила в преговорния процес. Що се отнася до оценката на въздействието на свръхрегулациите върху МСП, ЕИСК отново заявява, че целите за намаляване на регулаторната тежест следва да се основават на задълбочен тест на МСП, всеобхватна оценка на въздействието, включваща диалог с гражданското общество и заинтересованите страни. При прилагането на законодателството на ЕС не трябва да се поставя под въпрос съществуващото равнище на защита на гражданите, потребителите, работниците и околната среда. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Проблемът със забавените плащания продължава да изисква специално внимание и планираното преразглеждане на Директивата за забавени плащания е важна стъпка, която трябва да включва консултации със заинтересованите страни, представляващи МСП. Интервенирането на културно равнище би могло да е от полза, за да се насърчи добросъвестното поведение. В този смисъл, конкретно действие в подкрепа на този процес, може да бъде създаването на уебсайт, приканващ компаниите да спазват някои принципи, свързани с навременното плащане. За да защити МСП от превъзхождащата ги преговорна сила на големите компании, ЕИСК предлага на ЕК да разшири и да подсили разпоредбите срещу нечестни търговски практики в отношенията както между бизнес субекти, така и между публични и бизнес субекти, като ги разпростре върху всички сектори, по възможност — като част от европейското законодателство за защита на конкуренцията. На МСП да бъде дадена възможност да подават поверителни оплаквания към централна институция, която в случая на ЕС може да бъде ГД „Конкуренция“. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | В съответствие със свои предишни становища ЕИСК изразява съмнение относно реалната полезност на мрежата от национални представители на МСП, която не работи ефективно във всички държави членки, както и относно нейната способност да предостави реална добавена стойност. Препоръчва, вместо да бъде създавана нова позиция на европейски представител на МСП, която не гарантира сама по себе си благоприятни за МСП регулации, да бъде засилена ролята на организациите на МСП. ЕИСК предлага националните представители на МСП да бъдат назначавани с одобрението на националните организации на МСП, които трябва да работят в тясно сътрудничество с тях и пред които периодично представителите да се отчитат. Прилагането на „Стратегия от следващо поколение за МСП“ и на Акта за малкия бизнес трябва да бъде включено в процеса на европейския семестър, като бъде оценявано посредством специално създадена система от индикатори за МСП. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Експерименталните регулаторни практики (regulatory sandboxes) доказаха своята полезност и ЕИСК призовава те да бъдат по-широко прилагани в процеса на изготвяне на нормативна уредба за МСП, както и да бъдат по-широко възприети в националната законодателна практика. ЕК следва да разясни допълнително как, кога и защо ще се прилагат подобни експериментални регулаторни практики. Необходимо е да се подобри прилагането на теста за МСП при извършването на оценки на въздействието, за да се гарантира, че всички предлагани нормативни актове са съобразени с МСП. Новата „Готови за бъдещето платформа“ на ЕК трябва да бъде приоритетно насочена към проверка за евентуални бариери, които могат да възпрепятстват социално–икономическото възстановяване. ЕС трябва да ползва експериментални регулаторни практики на европейско равнище, за да насърчи единния пазар, да гарантира, че той насърчава хармонизацията и своевременно да предостави на иноваторите правна сигурност, така че те да могат да предлагат иновативни решения в кратки срокове. В Европа има повече стартиращи и иновативни компании, отколкото в САЩ или Китай, но няколко проучвания показват, че тези компании предпочитат да развиват своите иновативни решения извън Европа. Причините за това са много, включително липсата на финансови стимули в Европа и фрагментирания единен пазар. От това произтича необходимостта от прилагането на експериментални регулаторни практики: те биха насърчили компаниите да останат в Европа и биха подпомогнали дори създаването на европейски шампиони в дългосрочен план. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | По-благоприятни и по-достъпни за МСП тръжни процедури биха предотвратили трансграничната престъпност и злоупотребите с пазарно положение; насърчаването на по-широкото участие на МСП в солидарни и от стратегическо значение, свързани с продукти и услуги за здравето и безопасността, въздушни, космически и отбранителни програми, са ефективни начини за по-доброто им интегриране във веригите на стойността и трябва да бъдат стимулирани, в рамките на отворени търговски системи за ограничаване на протекционизма. Разпространението на инфекцията от COVID-19 доказа колко е важно диверсифицирането и географското скъсяване на веригите за доставки, колко е важно те да бъдат местни или на близко разстояние, а също така че е от ключово значение МСП да бъдат насърчавани да намерят мястото си в този процес. Кризата също разкри множество примери за това колко уязвим продължава да бъде вътрешният пазар: необходим е План за действие, който да гарантира ефективно функциониране на всеки сектор, както и да насърчава МСП активно да излизат на външни пазари. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ЕК трябва да бъде по-амбициозна в своите усилия за стимулиране на участието на МСП в търговете за обществени поръчки, като се стреми, в сътрудничество с доставчиците на услуги от общ интерес, да повишава прозрачността на обществените поръчки и да гарантира изпълнението на договорите за обществени поръчки в съответствие с правилата на единния европейски пазар. ЕИСК предлага това да се осъществи посредством:






  — | увеличаване на дела на участие на МСП в търговете за обществени поръчки и постоянен мониторинг върху този дял; |
| --- | --- | --- |

4.6

—

увеличаване на дела на участие на МСП в търговете за обществени поръчки и постоянен мониторинг върху този дял;

| — | опростяване на административните процедури и осигуряване на по-добри обществени и дигитални услуги; |
| --- | --- |

—

опростяване на административните процедури и осигуряване на по-добри обществени и дигитални услуги;

| — | определяне на единна входна точка във всяка държава членка, която да адресира, регистрира и наблюдава евентуални проблеми в процеса на търговете за обществени поръчки; |
| --- | --- |

—

определяне на единна входна точка във всяка държава членка, която да адресира, регистрира и наблюдава евентуални проблеми в процеса на търговете за обществени поръчки;

| — | подобряване на достъпа до обжалване на резултата от тръжните процедури. |
| --- | --- |

—

подобряване на достъпа до обжалване на резултата от тръжните процедури.

| 4.7 | Аналогично, ЕС трябва да продължи усилията си за повишаване на прозрачността и за засилване на сътрудничество с европейската индустрия като цяло при изследването на инструменти за търговска защита и да насърчи достъпа на МСП до тях. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ЕИСК е загрижен относно проблемите, пред които е изправена търговията на дребно, особено вследствие от мерките за предотвратяване на разпространението на COVID-19 и призовава за специални мерки за подкрепа и насърчаване на сектора. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Единният дигитален портал, свързан с единните портали в държавите членки, ще предоставя информация и подкрепа на МСП при идентифицирането и възприемането на най-подходящи решения, със съдействието на националните и регионалните организации на МСП. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Насърчаването на бизнес трансферите е от изключителна важност, тъй като те са критични за мотивацията на цяло едно поколение да запази семейния бизнес, а и улесняват смяната на собствеността в случаите, когато собствениците не разполагат с необходимите умения, ресурси и идеи за продължаване на стопанската дейност. Изкупуването на предприятия от работници чрез създаването на кооперации и други форми на собственост на служителите също може да бъде проучено в такива случаи. Идентифицирането на двата ключови вида бизнес трансфери също е много важно, за да се разбере как специфичното законодателство оказва въздействие върху всеки тип трансфери. Различията следва да се ограничат в отделни определения за „Вътрешно фамилни бизнес трансфери“ и „Външни бизнес трансфери“. Необходима е по-гъвкава законова рамка, за да се улесни придобиването на съществуващи предприятия — процес, който сега е свързан с голям риск, значителни разходи и сложни процедури. Специално внимание е необходимо да се обърне и на високите разходи при трансграничните трансфери на МСП, както и на все още големите различия между националните регулации. Извън въпросът за трансферите, ЕИСК препоръчва създаването на Европейска компания 2.0 за МСП под формата на подновено частно европейско дружество (Societas Privata Europaea (SPE)), така че да се насърчи трансграничната експанзия и растежът на МСП. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | За да се даде възможност на МСП да използват пълноценно предимствата на търговските споразумения, ЕИСК призовава включването на специален раздел за МСП да стане стандартна практика в бъдещите двустранни преговори за споразумения за свободна търговия на ЕС с трети страни, да се предвиди създаването на комитети за МСП, които да развиват инициативи за обмен на информация между МСП за споразуменията за свободна търговия и техническите стандарти, да се осъществява мониторинг върху използването на споразуменията за свободна търговия от МСП — както в ЕС, така и в други държави — страни по тези споразумения. Мрежата „Enterprise Europe“ е инструмент за подкрепа на интернационализацията на МСП и следва да бъде развивана, както и синергията и сътрудничеството между националните доставчици на услуги, секторните и националните организации на МСП. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ЕК трябва да продължи да изследва възможностите, които европейското фирмено законодателство представя на МСП, като почерпи вдъхновение от работата по предложението за Европейска частна компания. В своята Стратегия за МСП ЕК планира да оцени потребностите от допълнителни мерки в търговското законодателство за насърчаване на трансграничната експанзия и растеж на МСП. Конкретно предложение за постигането на подобна цел е да се предвиди подобно, специално насочено към МСП европейско търговско законодателство. Тъй като само 2 % от европейските МСП инвестират зад граница и учредяват компании извън страната си на произход, поради езикови, административни и правни различия между държавите членки, което затруднява създаването на чуждестранни поделения, нуждата от правно решение, което да насърчи по-доброто управление на трансграничната експанзия на фирмите в ЕС, трябва да се има предвид. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Тъй като насърчаването на търговията е главно национална компетенция, успешното прилагане на споразуменията за свободна търговия разчита основно на капацитета, способността и желанието на отделните държави членки да популяризират споразуменията за свободна търговия сред своите бизнес общности. ЕИСК призовава 27-те държави членки да се ангажират доброволно и в съответствие със своите компетенции, да предприемат конкретни мерки и дейности, следвайки Европейските планове за действие по прилагането, за да допълнят на вътрешно европейско равнище „външните“ пътни карти за прилагане, определени в съответните споразумения за свободна търговия. Подобни Планове за действие следва да допринасят допълнително за ефективното наблюдение на реалното прилагане на договорените в споразуменията за свободна търговия ангажименти по отношение на трети страни, като подпомагат мониторинга и споделянето на добри практики по конкретни действия, предприети от правителствата и бизнес общностите в страните на национално и регионално равнище. |
| --- | --- |

4.13

5.   Стълб 3

| 5.1 | ЕИСК припомня своето предложение държавите-членки да бъдат насърчени да създадат мрежа на „финансови омбудсмани“, координирана от ЕС. С подкрепа от страна на предложената Работна група за осигуряване на ликвидност на МСП, тази мрежа следва да прилага подходящи методики за оценка на прилагането на новите мерки на ЕК за осигуряване на краткосрочна ликвидност за микропредприятия на европейско и на национално равнище. Освен да съдейства за осигуряване на достъп до финансиране на МСП, тази мрежа ще помага на ЕК при набирането и анализа на качествени данни, при спазване на принципите за осигуряване на обратна информация от страна на банките , за да се оцени как банките — посредници ползват финансовите инструменти, за да достигнат до най-нуждаещите се МСП, и защо до тях не достигат кредитите. Мрежата също ще разрешава заплетени спорове на МСП с банките и други доставчици на финансови услуги и ликвидност. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ЕИСК е удовлетворен от специалните усилия в посока на диверсифициране на източниците за финансиране на МСП посредством насърчаване на дяловото финансиране, прилагането на пазарите за растеж на МСП и осигуряването на алтернативни възможности за тяхното листване. ЕИСК призовава ЕК, с активното съдействие на организациите на МСП, да обмисли въвеждането на специални мерки за разясняване на ръководствата на МСП на предимствата на различните възможности за финансиране, така че да подпомогне избирането на онези, които най-добре отговарят на техните потребности, както и да насърчава специални, индивидуално експертни ориентирани решения. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | В съответствие с приети по-рано позиции за насърчаване и стимулиране на предприемачеството сред жените ЕИСК приветства горещо по-специално предложението на Комисията да постави началото на инициатива за финансиране, отчитаща принципа на равенство между половете, за да се стимулира финансирането на ръководени от жени дружества и фондове и да се създават възможности за жените предприемачи. В действителност по-голямото и по-силно присъствие на жените, включително сред предприемачите, е абсолютно необходимо за осъществяването на Европа на бъдещето. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ЕИСК приветства развитието на публично-частен фонд, подкрепящ първични публични предложения, както и създаването на допълнителни дялови, квази-дялови, за рисков капитал и за споделяне на риска инструменти за МСП. ЕИСК вярва, че тяхното популяризиране и достъпност са от особено значение за иновативните малки и средни предприятия. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Като отчита бизнес възможностите, които листването предлага на МСП, ЕИСК отбелязва, че борсовото предложение не е по силите на всеки бизнес, поради произтичащите административни пречки и разходи. Ползването на акции без право на глас предлага добър инструмент за насърчаване на МСП, особено на тези, които са семейна собственост, като дава достъп до капитал без загуба на контрол върху бизнеса. Предизвикателство все още е и липсата на равнопоставеност между дяловото и дълговото финансиране. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Следващият европейски бюджет ще акцентира логично върху преимущественото осигуряване на финансиране за инвестиции, но това не бива да бъде за сметка на подценяване на необходимостта от финансиране на паневропейски действия за укрепване капацитета на МСП, които са силно необходими в настоящата ситуация. Европейският бюджет е много важен за мерките за повишаване на уменията, интернационализацията, насърчаването на кръговата икономика, предприемачеството, подкрепата за бизнеси, изпитващи затруднения, и достъпа до услуги от общ интерес. Подобни инициативи могат да осигурят огромна възвръщаемост на инвестициите на европейските данъкоплатци и на отделните МСП, които ще се възползват директно от тях. По тази причина те следва със сигурност да бъдат предвидени в ревизираната Многогодишна финансова рамка. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Що се отнася до използването на криптоактиви и цифрови токъни от страна на МСП, ЕИСК приканва ЕК, в сътрудничество с представителните организации на МСП, да наблюдава отблизо тяхното използване, тъй като криптоактивите притежават уникални характеристики, които се различават от традиционните финансови активи, и като такива поставят нови предизвикателства пред предприятията (включително МСП), особено във връзка със сигурността и вътрешния контрол. Следователно, МСП би трябвало първо да разберат рисковете и ползите, свързани с криптоактивите, и да бъде разработена ефективна контролна среда, която да може да гарантира сигурността. Освен това, тъй като криптоактивите са силно нерегулирани, МСП могат да станат обект на разследвания за измами, ако техните инвеститори подават жалби срещу тях. |
| --- | --- |

5.7

6.   Прилагане и ангажимент на държавите членки

| 6.1 | Подкрепата и активното участие на държавите-членки е ключов фактор за успех за бързото изпълнение на мерките, предвидени в стратегията. ЕИСК вярва, че прилагането на принципа за партньорство в пълна степен, в тясно сътрудничество с посланиците за стратегическо партньорство — чиято работа следва да осигурява добавена стойност, за прилагане на мерките, ще осигури реални резултати. ЕИСК подчертава отново значението на непосредственото включване на представителните на европейско, национално и регионално равнище организации на МСП, тъй като те са директната връзка с бизнес общността. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ЕИСК разбира причините, поради които Европейската комисия няма да промени дефиницията за МСП, въпреки разнопосочните мнения по отношение на нейната адекватност, и приветства ангажимента за оценка и предоставяне на повече информация по отношение на специфични въпроси, поставени в процеса на консултации. Междувременно, в съответствие с предишни свои становища, ЕИСК призовава ЕК да съдейства на държавите-членки да бъдат гъвкави при прилагането на дефиницията. |
| --- | --- |

6.2

7.   Работещи и проспериращи МСП в условия на COVID-19

| 7.1 | Трагичното и все по-зловредно влияние на COVID-19 върху икономическите системи засяга най-сериозно МСП и специално — микропредприятията. Това сериозно отрицателно влияние застрашава основната роля на МСП в икономиката и доказва значението на пълното и системно включване на социалните партньори и съответните организации на гражданското общество (ОГО) във всички фази на процеса на вземане на решения и в изграждането на мрежи за знания и обучения по rescEU на настоящия Европейски механизъм за гражданска защита, както вече беше предложено от ЕИСК. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | ЕИСК е готов да обсъди новия подход, предложен от ЕК, насочен към приоритетно финансиране на екосистеми, а не на компании на основа на техния размер. Отбелязва, че ЕК разглежда понастоящем 14 екосистеми и подчертава необходимостта от ефективно управление и комуникация, така че да се гарантира отчитането на мнението на всички заинтересовани страни и активното включване на представителните организации на МСП на европейско, национално и регионално равнище. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Приоритетните краткосрочни спешни мерки, ключови за МСП и специално за микро предприятията, следва да са насочени към своевременното осигуряване на ликвидност по прозрачен начин, при справедливи лихвени равнища, със съдействието на финансови посредници, без неоправдани пречки и необосновани административни пречки от страна на банките. Същевременно, МСП, които считат бизнес моделите си за отживели, заслужават да получат подкрепа за правилното ликвидиране на съответните компании, както и за започване на нов бизнес. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Мерките за подкрепа на европейско равнище следва да достигнат ефективно до МСП възможно най-бързо, като тяхното прилагане се оценява и наблюдава непосредствено на европейско равнище и в държавите членки, на основа на подходящ единен механизъм за обратна информация, в рамките на който организациите на МСП, финансовите посредници, банките и секторът за гарантиране на кредите да споделят данните си. Целта е да се предотвратят неоправдани забавяния, произтичащи от произволни, необосновано взимани решения в отговор на спешните нужди от ликвидност на занаятчии и МСП, които могат да произтичат от съществуващите различия при прилагането на подобни мерки от страна на националните кредитни системи и финансовите посредници. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Жизненоважно е да се изготви и въведе напълно в действие хармонизирана и бързо действаща европейска система за посрещане на потребностите от ликвидност, насочена към микро и малките предприятия. ЕИСК предлага на ЕК да създаде постоянна европейска „Експертна работна група на високо равнище за осигуряване на ликвидност на микро и малкия бизнес“ с цел насърчаване на потока на ликвидност към МСП, на основа на анализ на независими данни, осигурявани периодично и на по-ясна визия за това как да бъдат преодолени съществуващите затруднения за осигуряването на ликвидност на МСП. Данни и практики от областта на икономиката и финансите могат периодично да бъдат оценявани от Независима европейска обсерватория за МСП. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | ЕИСК приканва ЕК да разгледа възможността за ревизиране на Приложение III на Директивата за ДДС, така че да даде на държавите членки свобода да предоставят временни намаления на ставките на ДДС за най-сериозно засегнатите сектори, като туризма и свързания с него хотелски и ресторантьорски сектор, самонаетите, занаятчиите и други. ЕИСК подкрепя подобни действия, при условие, че те няма да доведат до нелоялна конкуренция, и вярва, че това условие ще бъде изпълнено, предвид временния характер на мерките. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | Специални мерки за подкрепа са необходими за насърчаване връщането на работа, особено за заетите в МСП. Те могат да включват: „жълти паспорти“; подкрепа за насърчаването на незабавно започване на някои по-малки обществени дейности; информация и съвети за хората как да спазват хигиенно–санитарните и предпазните мерки, за да намалят риска от по-нататъшното разпространение на COVID-19; рискът от разпространяване да бъде оценяван от национални и външни агенции за здравословни и безопасни условия, за да се гарантира, че подобни мерки се прилагат адекватно, като се намалят разходите и административните прегради за прилагането им. Много е важно да се осигурят необходимите лични предпазни средства, както за да се насърчи връщането на работниците на работа, така и за да се стимулира производственият капацитет на МСП, които ги произвеждат, чрез предоставянето на директни инвестиции, на техническа помощ, както и осигуряването на съответни хармонизирани стандарти. Организациите на МСП имат ключова подкрепяща роля за осигуряването на обмен на протоколи и практики между своите членове с цел подпомагане на тяхното възстановяване и намаляване на необходимото време за възобновяване на работата. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Наскоро променената Временна рамка за мерки в областта на държавните помощи по отношение на МСП представлява още едно удовлетворено искане на социалните партньори. Въпреки че отчита специфичните облекчения, предоставени на фирмите в периода на криза, предизвикана от COVID-19, като данъчни облекчения и улеснен достъп до кредитиране, на практика тази рамка не засяга режима на минимална държавна помощ — de minimis. Отдалечените и селскостопански райони и островите традиционно ползват транспортни субсидии, които лесно изчерпват лимита на минималната държавна помощ. В следкризисния период тези райони ще бъдат посетени от много малко, или от никакви, туристи и ще им е необходима помощ, за да възобновят търговията и за да се възстановят. |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | Ефективното възстановяване изисква огромни публични и частни инвестиции, за да бъде финансиран преходът, да се запази конкурентоспособността на компаниите и да се насърчи стартирането на нов бизнес. МСП изпитват затруднения в процеса на преход, когато трябва да се адаптират към промените и комплексните регулаторни изисквания. За да се осигурят необходимите сериозни инвестиции, ЕС трябва да разшири обхвата на съществуващите инструменти за финансиране (МФР, InvestEU, кохезионните и структурни фондове, „Хоризонт Европа“, „Дигитална Европа“ и др., както и финансовата подкрепа от групата на ЕЦБ и ускоряване на прилагането на ЕМС), да гарантира тяхната дългосрочна гъвкавост и да създаде постоянен фонд за възстановяване, за да подкрепи държавите членки да посрещнат бъдещите предизвикателства. За да се осигури подкрепа на изпитващите финансови затруднения МСП в цяла Европа, е много важно държавите членки да приложат напълно Директивата за несъстоятелността по отношение на рамката за превантивно преструктуриране и да предоставят професионална подкрепа на МСП, така че те успешно да преориентират дейността си или да получат втори шанс. |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | ЕИСК призовава за европейска програма за предоставяне на представителните организации на МСП на подкрепа за изграждането на капацитет и за предприемането на съвместни действия, така че те да могат да служат като единна точка за предоставяне на информация и техническа помощ на предприятията, което ще бъде спешно необходимо във фазата на излизане от ограничителните мерки. Също толкова важно е да бъдат лесно достъпни както европейското финансиране, така и многоезичната база данни за анализ на жизнения цикъл по продуктови групи, която да позволи на МСП, които не могат да генерират тези данни директно, да произвеждат по по-природосъобразен начин. |
| --- | --- |

7.10

| 7.11 | И преди кризата организациите на МСП участваха активно в разработването и предоставянето на различни услуги за МСП, които да им помогнат да преодолеят евентуални финансови затруднения, включително европейската инициатива за ранно предизвестяване. Такава подкрепа ще е още по-необходима през предстоящите месеци и години. Прилагането на инструменти за ранно предизвестяване, предвидени в Директивата за несъстоятелността, трябва да бъде ускорено, за да се гарантира ефективна подкрепа на бизнесите в затруднение. |
| --- | --- |

7.11

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/219 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/219

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите – Туризъм и транспорт през 2020 година и след това“

[COM(2020) 550 final]

(2020/C 429/27)

| Докладчик: | Panagiotis GKOFAS |
| --- | --- |

Докладчик:

Panagiotis GKOFAS

| Консултация | Комисия, 17.6.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 4.9.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 217/2/0 |

Консултация

Комисия, 17.6.2020 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

4.9.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

217/2/0

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК счита, че съобщението на Европейската комисия COM(2020) 550 final следва да бъде стратегически политически инструмент за преосмисляне на устойчивия модел на ЕС в областта на туризма и транспорта. ЕИСК призовава за цялостен пакет от мерки с насоки и препоръки, целящи:






  1) | безопасно възстановяване на неограниченото, свободно движение, координирано отваряне на вътрешните граници и премахване на контрола по вътрешните граници; |
| --- | --- | --- |

1.1.

1)

безопасно възстановяване на неограниченото, свободно движение, координирано отваряне на вътрешните граници и премахване на контрола по вътрешните граници;

| 2) | безопасно възстановяване на транспорта и свързаността след приемането на споразумение за обща политическа рамка за всички държави — членки на ЕС;






  — | безопасно продължаване на предоставянето на услуги в областта на кулинарния туризъм и хотелиерството; |
| --- | --- | --- |

2)

безопасно възстановяване на транспорта и свързаността след приемането на споразумение за обща политическа рамка за всички държави — членки на ЕС;

—

безопасно продължаване на предоставянето на услуги в областта на кулинарния туризъм и хотелиерството;

| — | намиране на баланс посредством споразумение между държавите — членки на ЕС, относно безопасното и общо управление на решенията и политиките за границите и транспорта. Докато се извършват проверки за COVID-19, ще има достатъчно персонал за управление на непосредственото и бързо преминаване на хората; |
| --- | --- |

—

намиране на баланс посредством споразумение между държавите — членки на ЕС, относно безопасното и общо управление на решенията и политиките за границите и транспорта. Докато се извършват проверки за COVID-19, ще има достатъчно персонал за управление на непосредственото и бързо преминаване на хората;

| — | осигуряване на финансиране за обучението на работещите в хотели, ресторанти, заведения за обществено хранене, музеи, плавателния туризъм и т.н., за да могат да прилагат правилно мерките за предотвратяване на COVID-19; |
| --- | --- |

—

осигуряване на финансиране за обучението на работещите в хотели, ресторанти, заведения за обществено хранене, музеи, плавателния туризъм и т.н., за да могат да прилагат правилно мерките за предотвратяване на COVID-19;

| 3) | гарантиране, че здравето и безопасността са основен приоритет във всеки контекст, независимо дали става въпрос пътувания или не, тъй като това е единственият начин да се възстанови доверието в движението на хора; |
| --- | --- |

3)

гарантиране, че здравето и безопасността са основен приоритет във всеки контекст, независимо дали става въпрос пътувания или не, тъй като това е единственият начин да се възстанови доверието в движението на хора;

| 4) | приемане на нов формуляр за данни за пътниците (PLF) на равнището на ЕС, тъй като тази система би могла да осигури допълнителна добавена стойност на равнището на ЕС в редица области:






  — | мониторинг на равнището на ЕС: ако всички държави членки се съгласят да споделят както новата информация от PLF, така и информацията от лабораторните резултати за пътуващите, бихме могли да постигнем икономии от мащаба по отношение на средствата за тестване (1). Ако всички държави от ЕС се съгласят да използват тази технология (като Белгия и Германия досега) и един и същ нов стандартен формуляр PLF, могат да се направят надеждни оценки и прогнози на равнището на градовете, като по този начин се осигурява информация за политиките на национално равнище и на равнището на ЕС. Това усилие ще олицетворява ролята на ЕС: чрез иновации и сътрудничество можем да постигнем нашите общи цели — обществено здраве и икономическа дейност в период на криза. |
| --- | --- | --- |

4)

приемане на нов формуляр за данни за пътниците (PLF) на равнището на ЕС, тъй като тази система би могла да осигури допълнителна добавена стойност на равнището на ЕС в редица области:

—

мониторинг на равнището на ЕС: ако всички държави членки се съгласят да споделят както новата информация от PLF, така и информацията от лабораторните резултати за пътуващите, бихме могли да постигнем икономии от мащаба по отношение на средствата за тестване (1). Ако всички държави от ЕС се съгласят да използват тази технология (като Белгия и Германия досега) и един и същ нов стандартен формуляр PLF, могат да се направят надеждни оценки и прогнози на равнището на градовете, като по този начин се осигурява информация за политиките на национално равнище и на равнището на ЕС. Това усилие ще олицетворява ролята на ЕС: чрез иновации и сътрудничество можем да постигнем нашите общи цели — обществено здраве и икономическа дейност в период на криза.

| — | паспорт за COVID-19: една от най-предизвикателните задачи за нашия туристически сезон е потвърждаването на валидността на тестовете чрез полимеразна верижна реакция (PCR). Ако всички държави членки решат да приемат една и съща платформа за PLF, тогава всички акредитирани лаборатории биха могли да съобщават резултатите чрез самата платформа, като по този начин се създаде паспорт за COVID-19 на всички пътници, който може да се ползва с доверие и да гарантира минимален риск, свързан с пътуването; |
| --- | --- |

—

паспорт за COVID-19: една от най-предизвикателните задачи за нашия туристически сезон е потвърждаването на валидността на тестовете чрез полимеразна верижна реакция (PCR). Ако всички държави членки решат да приемат една и съща платформа за PLF, тогава всички акредитирани лаборатории биха могли да съобщават резултатите чрез самата платформа, като по този начин се създаде паспорт за COVID-19 на всички пътници, който може да се ползва с доверие и да гарантира минимален риск, свързан с пътуването;

| 5) | създаване на общ стратегически план на ЕС, който да помогне на държавите членки да прилагат икономически мерки и мерки за подкрепа на МСП в областта на туризма, на ресторанти, хотели, туристически агенции, екскурзоводи и т.н.;






  — | преодоляване на липсата на ликвидност с пряко финансиране, по-специално на микропредприятията, и възстановяване на доверието на бизнеса, както и издаване на ваучери за пътуване; |
| --- | --- | --- |

5)

създаване на общ стратегически план на ЕС, който да помогне на държавите членки да прилагат икономически мерки и мерки за подкрепа на МСП в областта на туризма, на ресторанти, хотели, туристически агенции, екскурзоводи и т.н.;

—

преодоляване на липсата на ликвидност с пряко финансиране, по-специално на микропредприятията, и възстановяване на доверието на бизнеса, както и издаване на ваучери за пътуване;

| — | незабавен достъп и одобрение на кредити за всички държави членки под надзора на ЕЦБ и ЕС, с гаранции от ЕС и държавите членки; |
| --- | --- |

—

незабавен достъп и одобрение на кредити за всички държави членки под надзора на ЕЦБ и ЕС, с гаранции от ЕС и държавите членки;

| — | незабавно създаване на европейски механизъм за наблюдение на прилагането на мерките за подкрепа на МСП и работниците, по-специално във връзка с ликвидността, отпускането на кредити и прозрачността на мерките за подкрепа; |
| --- | --- |

—

незабавно създаване на европейски механизъм за наблюдение на прилагането на мерките за подкрепа на МСП и работниците, по-специално във връзка с ликвидността, отпускането на кредити и прозрачността на мерките за подкрепа;

| 6) | укрепване и разширяване на програмата SURE, която покрива обезщетенията за безработица на работниците и компенсирането на заплатите в МСП; МСП следва да бъдат освободени от плащането на част от заплатите и от тях следва да се изисква да включат работниците си в националните схеми, финансирани от програмата SURE; |
| --- | --- |

6)

укрепване и разширяване на програмата SURE, която покрива обезщетенията за безработица на работниците и компенсирането на заплатите в МСП; МСП следва да бъдат освободени от плащането на част от заплатите и от тях следва да се изисква да включат работниците си в националните схеми, финансирани от програмата SURE;

| 7) | европейските и националните институции, компетентни за въвеждането на програмата SURE, следва да се консултират по подходящ начин с организациите на МСП; |
| --- | --- |

7)

европейските и националните институции, компетентни за въвеждането на програмата SURE, следва да се консултират по подходящ начин с организациите на МСП;

| 8) | програмата SURE следва да покрие изцяло заплатите и осигурителните вноски на работниците в сектора на туризма и транспорта, които са загубили работата си поради пандемията, например в ресторантьорството, хотелите, авиокомпаниите, круизните кораби, туристическите автобуси, летищата, пристанищните терминали, плавателния туризъм и екскурзоводите поне до 30.6.2021 г.; |
| --- | --- |

8)

програмата SURE следва да покрие изцяло заплатите и осигурителните вноски на работниците в сектора на туризма и транспорта, които са загубили работата си поради пандемията, например в ресторантьорството, хотелите, авиокомпаниите, круизните кораби, туристическите автобуси, летищата, пристанищните терминали, плавателния туризъм и екскурзоводите поне до 30.6.2021 г.;

| 9) | данъчни облекчения с мораториум върху данъчните задължения, ad hoc пакет от мерки за стимулиране на туризма и транспорта за всички МСП в сектора на туризма за периода 2020—2024 г. ЕИСК счита, че в рамките на хармонизирана система на ЕС в областта на ДДС следва да се прилага намалена ставка на ДДС по отношение на хотели, ресторанти, пътнически услуги, плавателен туризъм (чартиране на плавателни съдове, яхтени пристанища), автобуси, екскурзоводи и др. Такива мерки обаче следва да бъдат обвързани със защитата на правата на работниците и предоставяне на гаранции, че няма да се правят съкращения. Освен това всяка финансова подкрепа, като например държавна помощ, заеми или освобождаване от данъци, следва да се предоставя само на предприятия, които:






  — | запазват работните места/създават достойни работни места и зачитат правата на работниците, |
| --- | --- | --- |

9)

данъчни облекчения с мораториум върху данъчните задължения, ad hoc пакет от мерки за стимулиране на туризма и транспорта за всички МСП в сектора на туризма за периода 2020—2024 г. ЕИСК счита, че в рамките на хармонизирана система на ЕС в областта на ДДС следва да се прилага намалена ставка на ДДС по отношение на хотели, ресторанти, пътнически услуги, плавателен туризъм (чартиране на плавателни съдове, яхтени пристанища), автобуси, екскурзоводи и др. Такива мерки обаче следва да бъдат обвързани със защитата на правата на работниците и предоставяне на гаранции, че няма да се правят съкращения. Освен това всяка финансова подкрепа, като например държавна помощ, заеми или освобождаване от данъци, следва да се предоставя само на предприятия, които:

—

запазват работните места/създават достойни работни места и зачитат правата на работниците,

| — | не са регистрирани в данъчни убежища и винаги са плащали дължимия си дял данъци и социалноосигурителни вноски; |
| --- | --- |

—

не са регистрирани в данъчни убежища и винаги са плащали дължимия си дял данъци и социалноосигурителни вноски;

| 10) | регламентиране на икономиката на сътрудничеството в областта на туризма и по-специално в сектора на екскурзоводите. Приканване на правителствата на държавите членки да регламентират икономиката на сътрудничеството в сектора на екскурзоводите и да прилагат законодателни и административни мерки за гарантиране на равни условия на конкуренция; |
| --- | --- |

10)

регламентиране на икономиката на сътрудничеството в областта на туризма и по-специално в сектора на екскурзоводите. Приканване на правителствата на държавите членки да регламентират икономиката на сътрудничеството в сектора на екскурзоводите и да прилагат законодателни и административни мерки за гарантиране на равни условия на конкуренция;

| 11) | всички програми за подкрепа за хотели, ресторанти, екскурзоводи, автобусни компании, пътнически агенции, плавателен туризъм и др., както и за самостоятелно заети работници, по отношение на ликвидността, паричната и фискалната политика следва да продължат най-малко 10 месеца след връщането към нормалния живот в съответствие с позицията на Световния съвет по пътувания и туризъм. |
| --- | --- |

11)

всички програми за подкрепа за хотели, ресторанти, екскурзоводи, автобусни компании, пътнически агенции, плавателен туризъм и др., както и за самостоятелно заети работници, по отношение на ликвидността, паричната и фискалната политика следва да продължат най-малко 10 месеца след връщането към нормалния живот в съответствие с позицията на Световния съвет по пътувания и туризъм.

| 1.2. | Паричната и фискалната политика на Еврогрупата/Европейския съвет/ЕЦБ не се предава симетрично към всички държави членки, особено към най-уязвимите и най-тежко засегнатите, поради което Комисията трябва да поеме по-активно ролята си на пазителка на Договорите и да гарантира симетричното възстановяване на единния пазар по следния начин:






  1) | да изготви насоки за правителствата и банките относно начините за оказване на подкрепа на туристическия и хотелиерския сектор и да предостави подходяща помощ (напр. посредством съвместна работна група за всяка държава, съставена от служители на Комисията и на ЕИСК), както и |
| --- | --- | --- |

1.2.

1)

да изготви насоки за правителствата и банките относно начините за оказване на подкрепа на туристическия и хотелиерския сектор и да предостави подходяща помощ (напр. посредством съвместна работна група за всяка държава, съставена от служители на Комисията и на ЕИСК), както и

| 2) | да наложи правилното прилагане на политиката, одобрена от Европейския съвет, посредством политика на „назоваване и порицаване“. Комисията трябва да открои и посочи спорни банкови практики или решения на правителства, противоречащи на специфичните за всяка държава препоръки, излизащи извън европейския семестър и действащи проциклично по отношение на него; |
| --- | --- |

2)

да наложи правилното прилагане на политиката, одобрена от Европейския съвет, посредством политика на „назоваване и порицаване“. Комисията трябва да открои и посочи спорни банкови практики или решения на правителства, противоречащи на специфичните за всяка държава препоръки, излизащи извън европейския семестър и действащи проциклично по отношение на него;

| 3) | необходимо е спешно да се постигне „джентълменско споразумение“ относно авиокомпаниите, договорено и наблюдавано от Комисията, компетентните национални органи, представителните икономически и социални партньори и организации, представляващи потребителите и пътниците, за да се избегнат прояви на хищническо поведение; |
| --- | --- |

3)

необходимо е спешно да се постигне „джентълменско споразумение“ относно авиокомпаниите, договорено и наблюдавано от Комисията, компетентните национални органи, представителните икономически и социални партньори и организации, представляващи потребителите и пътниците, за да се избегнат прояви на хищническо поведение;

| 4) | мерки за данъчни облекчения за МСП в туристическия сектор, с мораториум върху данъчните задължения и суспендиране на просрочени данъчни задължения до 31.12.2020 г., както и въвеждане на достатъчни погасителни вноски от 1 април 2021 г. |
| --- | --- |

4)

мерки за данъчни облекчения за МСП в туристическия сектор, с мораториум върху данъчните задължения и суспендиране на просрочени данъчни задължения до 31.12.2020 г., както и въвеждане на достатъчни погасителни вноски от 1 април 2021 г.

| 1.3. | Поради липса на данни за развитието и положението на туристическите предприятия ЕИСК създаде онлайн въпросник, чрез който да оцени по-добре предложенията в това становище. На въпросника отговориха над 170 организации от целия ЕС, или около 3 500 000 представители на туристическия сектор, включително от сектора на ресторантьорството и хотелиерството, услугите по настаняване, туристическите агенции, развлекателната индустрия, плавателния туризъм, екскурзоводството, транспортните услуги и др. От въпросника могат да се изведат следните основни данни:






  — | 88 % от респондентите посочват, че са били сериозно засегнати от кризата, причинена от пандемията; |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

88 % от респондентите посочват, че са били сериозно засегнати от кризата, причинена от пандемията;

| — | според 81 % от респондентите кризата ще има дългосрочни последици за техния сектор; |
| --- | --- |

—

според 81 % от респондентите кризата ще има дългосрочни последици за техния сектор;

| — | почти 55 % от респондентите посочват, че е малко вероятно секторът, който представляват, да оцелее през 2021 г. (за 45 % е малко вероятно, а според 10 % едва ли ще оцелее); |
| --- | --- |

—

почти 55 % от респондентите посочват, че е малко вероятно секторът, който представляват, да оцелее през 2021 г. (за 45 % е малко вероятно, а според 10 % едва ли ще оцелее);

| — | според 77 % от респондентите равнището на заетост в сектора, който представляват, е намаляло през 2020 г.; |
| --- | --- |

—

според 77 % от респондентите равнището на заетост в сектора, който представляват, е намаляло през 2020 г.;

| — | според 90 % от респондентите стопанският оборот е намалял през 2020 г. (според 49 % от тях спадът е бил с над 70 %); |
| --- | --- |

—

според 90 % от респондентите стопанският оборот е намалял през 2020 г. (според 49 % от тях спадът е бил с над 70 %);

| — | 51 % от респондентите очакват края на кризата да бъде след 2021 г.; |
| --- | --- |

—

51 % от респондентите очакват края на кризата да бъде след 2021 г.;

| — | 73 % от респондентите посочват, че секторът, който представляват, ще се нуждае от повече от една година, за да възстанови икономическите си резултати и доверието си във вътрешния пазар и в международните туристически потоци; |
| --- | --- |

—

73 % от респондентите посочват, че секторът, който представляват, ще се нуждае от повече от една година, за да възстанови икономическите си резултати и доверието си във вътрешния пазар и в международните туристически потоци;

| — | според респондентите приоритетите на националната и европейската политика за туристическия сектор са: ваксина срещу COVID-19 (66 % от респондентите), схеми за директно финансиране/финансова подкрепа (63 %), здравни протоколи (56 %) и отсрочване на данъци (45 %). |
| --- | --- |

—

според респондентите приоритетите на националната и европейската политика за туристическия сектор са: ваксина срещу COVID-19 (66 % от респондентите), схеми за директно финансиране/финансова подкрепа (63 %), здравни протоколи (56 %) и отсрочване на данъци (45 %).

| 1.4. | Съществува неотложна нужда от интензивен социален диалог и съдържателна политическа програма, за да се договорят актуализирани секторни колективни споразумения за секторите на туризма и транспорта, които да включват МСП и представителните организации на МСП, които са засегнати в най-голяма степен от COVID-19. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Епидемията от COVID-19 парализира туристическия сектор: тя създаде големи трудности на пътници, които се опитваха да се приберат у дома, и опустоши икономиките, които зависят в много голяма степен от туризма. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Туристическият сектор в ЕС осигурява работа на около 22,6 милиона души (2). Той представлява 11,2 % от общата заетост в ЕС. През 2019 г. е допринесъл за 9,5 % от БВП на ЕС. През 2018 г. в ЕС-27 е имало 600 154 туристически заведения, а търсенето на нощувки в места за туристическо настаняване е наброявало около 1 326 049 994 нощувки. В много държави членки, европейски региони и градове туризмът допринася значително за икономическата и социална тъкан. Освен това секторът осигурява жизнено необходимите работни места и доходи, често концентрирани в райони, които не разполагат с алтернативни източници на заетост и разчитат на нискоквалифицирана работна ръка (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Според оценки туристическият сектор в ЕС, в който са заети приблизително 13 милиона души (4), ще загуби около 1 милиард евро приходи на месец в резултат на епидемията от COVID-19. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В много други популярни туристически дестинации хотелите са пусти, а ресторантите, баровете, туристическите атракции, яхтените пристанища, музеите и центровете са затворени. Положението е особено трудно в няколко държави от ЕС, които са основни туристически дестинации, като Италия, Гърция, Португалия, Малта, Кипър, Испания и Франция. Тази година Италия рискува да загуби около 60 % от туристите си. Според предвиждания на Световния съвет по пътувания и туризъм през 2020 г. пазарът за пътувания и туризъм може да загуби 75 милиона работни места в световен мащаб и 6,4 милиона работни места в ЕС (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Международната асоциация за въздушен транспорт (IATA) счита, че през 2020 г. загубите на световния въздушен транспорт могат да достигнат над 252 милиарда щатски долара (228 милиарда евро). До 30 юни са били отменени два милиона пътнически полета. На 17 март степента на запълване на капацитета на хотелите във Франция е била 3,3 % (в сравнение със 65,3 % на 26 февруари). Към 30 май ресторантите и баровете са били затворени в почти всички държави — членки на ЕС, с изключение на Швеция. Хотелите, ресторантите, баровете и яхтените пристанища са освободили временно или окончателно хиляди работници. Европейските железници загубиха 90 % от пътниците в разгара на кризата и все още оперират при ниско равнище на използване на капацитета. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Следва да се признае въздействието върху секторите, свързани с туризма, като производството на оборудване за развлекателната индустрия (например строителството на плавателни съдове). Тези сектори следва да бъдат подпомагани чрез насърчаване на туризма и развитие на възможностите за международна търговия. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Европейската туристическа екосистема обхваща редица дейности, като пътуване, транспорт, настаняване, хранене, отдих на суша и на вода, култура и природа. Пряко и косвено тази екосистема създава близо 10 % от БВП на ЕС и превърна ЕС във водещата туристическа дестинация в света с 563 милиона посещения на чуждестранни туристи и 30 % от световните постъпления през 2018 г. (източник: ЕК). С 30 % от чуждестранните туристи през 2018 г. ЕС е основната туристическа дестинация в света (източник: ЕК). Структурата на тези международни потоци може да се използва за изготвянето на подходяща краткосрочна, средносрочна и дългосрочна стратегия и програма на ЕС. |
| --- | --- |

2.7.

3.   СТЪЛБ I: устойчивост на туризма и транспорта

| 3.1. | ЕИСК счита, че това съобщение следва да бъде първа стъпка към следващото поколение политики и програми на ЕС за устойчив туризъм. То следва да съчетава потребностите и положението на МСП и работниците с оглед възстановяването доверието на гражданите като туристи и потребители. То следва да защитава правата и стандартите в областта на здравеопазването и безопасността и да гарантира устойчивостта и ликвидността на предприятията в контекста на обновената европейска стратегия за МСП за 2030 г. в съответствие с принципите на Законодателния акт за малкия бизнес в Европа. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК не счита, че е реалистично да се възприеме подход на просто връщане към нормалното с цел справяне с най-сериозната криза, която някога е засягала туристическия и транспортния сектор в ЕС. ЕИСК призовава за цялостен щателен преглед на тези политики, с цел да се възстановят доверието и стабилността на предприятията и работниците чрез приемането на следващо поколение пакт за солидарност на ЕС за устойчив туризъм до 2030 г. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК застъпва становището, че сега е налице възможност да се гарантира справедливо възстановяване и бързо преизграждане на нашите икономики, за да станат по-екологосъобразни, по-справедливи и по-издръжливи на бъдещи сътресения. Приносът на плана за интеграция на ЕС към европейския модел за устойчиво развитие на туризма и транспорта трябва да бъде преразгледан, като се избегнат всички мерки, свързани с риск от допълнително раздробяване и нелоялни условия/практики на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Справедливото и устойчиво възстановяване в туристическия сектор налага:






  1) | да бъдат взети предвид европейските цели за неутралност по отношение на въглеродните емисии до 2050 г. в съответствие с целите на Парижкото споразумение (заключения на Европейския съвет от 12 декември 2019 г.). |
| --- | --- | --- |

3.4.

1)

да бъдат взети предвид европейските цели за неутралност по отношение на въглеродните емисии до 2050 г. в съответствие с целите на Парижкото споразумение (заключения на Европейския съвет от 12 декември 2019 г.).

| 2) | за да се помогне за постигането на тези цели, ЕИСК счита, че е необходимо първо да бъде разгледан въпросът за видовете транспорт, като се насърчава бавната и незамърсяваща мобилност, като придвижването с велосипед и железопътния транспорт; |
| --- | --- |

2)

за да се помогне за постигането на тези цели, ЕИСК счита, че е необходимо първо да бъде разгледан въпросът за видовете транспорт, като се насърчава бавната и незамърсяваща мобилност, като придвижването с велосипед и железопътния транспорт;

| 3) | по отношение на туристическото настаняване ЕИСК препоръчва да бъде насърчавано санирането и да се използва екомаркировката на ЕС. Тези структури трябва да бъдат поощрявани да обявяват своето енергопотребление и въглероден отпечатък; |
| --- | --- |

3)

по отношение на туристическото настаняване ЕИСК препоръчва да бъде насърчавано санирането и да се използва екомаркировката на ЕС. Тези структури трябва да бъдат поощрявани да обявяват своето енергопотребление и въглероден отпечатък;

| 4) | за да се намалят емисиите на CO2 в туризма, ЕИСК категорично насърчава използването на местни хранителни продукти и други консумативи, които могат да се рециклират. |
| --- | --- |

4)

за да се намалят емисиите на CO2 в туризма, ЕИСК категорично насърчава използването на местни хранителни продукти и други консумативи, които могат да се рециклират.

| 5) | За да се запълнят съществуващите пропуски по отношение на информацията и данните за международните туристически потоци към ЕС като туристическа дестинация, ЕИСК предлага да се създаде независима обсерватория за устойчив туризъм. |
| --- | --- |

5)

За да се запълнят съществуващите пропуски по отношение на информацията и данните за международните туристически потоци към ЕС като туристическа дестинация, ЕИСК предлага да се създаде независима обсерватория за устойчив туризъм.

| 3.5. | Отговорните оператори в сферата на туризма трябва да поемат ангажимент да обявяват въглеродния отпечатък на ваканционните и другите предлагани от тях дейности. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Планът за възстановяване на ЕС и националните планове за възстановяване следва да предоставят достатъчно финансиране за екологичната и цифровата трансформация на туристическия сектор и неговата инфраструктура чрез инвестиции, насочени към повишаване на привлекателността на туризма за потребителите и осигуряване на реални ползи за туристическите дружества. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК счита, че справедливият туризъм се основава на социално отговорна стопанска дейност, която осигурява качествени работни места. Това изисква да се развива несезонен туризъм, който може да гарантира устойчиви работни места. За целта Европейската комисия трябва да подкрепя инициативи и проекти, които отговарят на тези критерии. Следва да бъдат извършени европейски проучвания на социалната и екологичната цена на неустойчивия туризъм. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Туристическите сектори, които предлагат немасов туризъм (например туризъм на открито, плавателен туризъм), стават все по-популярни сред потребителите в контекста на правилата за социално дистанциране. Тези потребителски тенденции предлагат възможност за ускоряване на възстановяването на по-широкия европейски туристически сектор и на заетостта. Тези сектори следва да бъдат подпомагани, особено в случаите, когато могат да се осъществяват в регионална, национална или европейска среда. В случая с плавателния туризъм се предлагат различни възможности в цяла Европа за островите, реките, каналите, езерата и крайбрежните зони. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК счита, че в рамките на хармонизирана система на ДДС в ЕС следва да се прилага намален ДДС за хотели, ресторанти, пътнически услуги, плавателен туризъм (чартъри на плавателни съдове, яхтени пристанища), автобуси, екскурзоводи и др. Това следва, когато е необходимо, да включва бързи промени в Директивата за ДДС, които да гарантират равно третиране на всички подразделения в туристическия сектор. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Секторът на туристическите автобусни превози, който се състои от множество малки и средни предприятия, беше тежко засегнат от пандемията. Оборотът на много компании за автобусни превози спадна до 0 — 10 % в сравнение със същия период миналата година. Сега ЕС има възможност да помогне на този сектор, като предприеме действия във връзка с отправените от сектора предложения, включително хармонизирано законодателство за зоните с ниски емисии в рамките на ЕС и „обслужване на едно гише“ за възстановяване на ДДС. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Във връзка с това трябва да се предприемат действия, чрез които да се помогне за възобновяване на международния, континенталния и националния туризъм в името на обширни сектори от икономиката на ЕС. Железниците могат да помогнат за развитието на туристически дестинации, които не се обслужват достатъчно от въздухоплаването, да открият нови маршрути и да насърчат нови вериги за създаване на стойност. Това е възможност за европейските железници да удовлетворят растящото търсене на пазара от страна на туристи, които вземат под внимание изменението на климата. Годината на железопътния транспорт следва да бъде възможност за формиране на обществена осведоменост относно устойчивия туризъм и новите туристически маршрути, които европейските граждани могат да открият благодарение на железопътните връзки. В този контекст Европейската година на железопътния транспорт следва да бъде също така възможност за популяризиране и насърчаване на обществената осведоменост относно историческите и живописните влакови маршрути в цяла Европа (6). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Поради редица причини значителен брой млади европейци никога не са пътували в рамките на Европа или са го правили рядко. Въпреки че съществуват програми за обмен в областта на образованието, едва неотдавна ЕС стартира инструмент, който би предоставил възможност за пътуване на всеки европеец, което да създаде по-силна връзка на младежите с европейската идентичност, да повиши осведомеността за основните ценности на Европейския съюз и да ги запознае с един устойчив и чист вид транспорт. DiscoverEU е инициатива на Европейския съюз, която дава възможност на хората да открият Европа чрез учене. Пътувайки предимно с железопътен транспорт (има изключения за участниците, които живеят на остров или в отдалечен район), младите европейци могат да открият Европа, нейните големи и малки градове (7). |
| --- | --- |

3.12.

4.   СТЪЛБ II: ликвидност, възстановяване на заетостта и на доверието на бизнеса

| 4.1. | Важно е да се подкрепят възстановяването и краткосрочната, средносрочната и дългосрочната ликвидност на европейските туристически предприятия, особено на микро- и малките предприятия. Това следва да стане отчасти чрез незабавно създаване на работна група на ЕС относно ликвидността, която да може да измерва ефективността на съответните мерки отчасти чрез осигуряване на прозрачност по отношение на необосновани откази на искания за кредит, забавяния и ненужна бюрократична тежест и отчасти чрез предприемане на подходящи коригиращи мерки, отнасящи се до Европейския инвестиционен фонд, новите процедури по несъстоятелност и националните омбудсмани. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Що се отнася до екскурзоводите, ЕС трябва да гарантира равнопоставеност с равни условия и лоялна конкуренция на туристическия пазар между професионалните екскурзоводи и незаконно действащи организатори на пътувания и „гидове“. ЕИСК призовава Европейската комисия в качеството си на пазителка на Договорите да гарантира балансирано развитие на икономиката на сътрудничеството (8)
  на ЕС в държавите членки, както се заявява в информационния документ на Европейския парламент от 16 ноември 2016 г., който представя европейската програма за икономика на сътрудничеството за екскурзоводските услуги. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Банковото дело, ликвидността и финансовите политики не бяха разгледани правилно. Някои банки (в Гърция например) избират да използват инструмента за увеличаване на паричната маса (сделки по програмата на ЕЦБ за закупуване на активи в условията на извънредна ситуация, причинена от пандемия), за да заздравят положението си, а не за да подкрепят реалния пазар. Тези банки предоставят кредити на жизнеспособни и незасегнати предприятия (като супермаркети) и не поемат риска да кредитират уязвими сектори, като туризма и услугите. Ресторанти, кафенета, хотели, автобуси и т.н. вече не са в списъците на банките със заемополучатели; банките искат гаранции за своите заеми, които тези предприятия не могат да предоставят, дори и тези, на които банките биха отпуснали заем. Лихвеният процент е по-висок от 4,5 % въпреки всички гаранции и субсидии от ЕЦБ. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Заетостта в туристическия сектор в ЕС изисква хармонизиран и модерен подход, основаващ се на националните социални партньори и утвърдени практики. За да не се допускат безработица и загуба на квалифицирани работници, трябва да се договорят краткосрочни мерки в областта на труда на национално равнище между отговорните правителства и социалните партньори. Следва да бъде отчетен и фактът, че в големите градове, където понастоящем публичните и частните работодатели подкрепят мерки за работа от вкъщи, е налице опасност от затваряне на повечето ресторанти, питейни заведения, барове и кафенета. Необходими са политически мерки и мерки в областта на заетостта, за да се избегне окончателното затваряне на заведения в градските центрове и околните райони. Освен това работата от вкъщи (или от разстояние) не трябва да се превръща в заместител на силната европейска трудова мобилност в дългосрочен план. Намаляването на броя на конференциите, панаирите, конгресите и бизнес пътуванията в Европа би довело до огромна загуба на работни места, МСП, ноу-хау, творчески и иновационни партньорства в Европа и до по-голямо затваряне в национален начин на мислене. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Следва да се осигури подкрепа за организирането на търговски изложения, които са от решаващо значение за туристическата индустрия и свързаните с нея сектори, освен че самите те са основен източник за туризъм, пътувания и заетост. Следва да се създадат насоки за това как търговските изложения да се провеждат по безопасен начин и да получават финансиране от ЕС и държавите членки. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Секторът на туризма: управление на очакванията. Всички налични данни подсказват, че настоящият сезон е загубен. Броят на пристигащите туристи далеч няма да покрие оперативните разходи на сектора. Всички предприятия ще отбележат огромни загуби, които ще изложат на опасност тяхното оцеляване. Тройният пакет на Еврогрупата (пакетите SURE, ЕИБ и ЕМС, които възлизат съответно на 100, 200 и 250 милиарда евро) не е достатъчен и/или правителствата не успяват да приложат добре мерките. В Гърция например правителството реши да не използва Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), а при другите два инструмента има забавяне: те не са достатъчно целенасочени, не разполагат с достатъчно средства и не създават достатъчно стимули. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Широкообхватна маркетингова и комуникационна кампания следва да насърчава европейската туристическа индустрия както в рамките на ЕС, така и извън него, за да се подкрепи възстановяването на сектора. Европейската година на устойчивия туризъм през 2021 г. или 2022 г. ще създаде рамка за целия ЕС и ще позволи стартирането на дейности в целия ЕС. |
| --- | --- |

4.7.

5.   СТЪЛБ III: мрежи от знания и подготовеност, здравеопазване и безопасност, намаляване на рисковете и подготвеност

| 5.1. | ЕИСК счита, че след края на пандемията от COVID-19 и поуките, извлечени от държавите членки, които изпитват трудности при координирането на трансграничните и общите политики, е необходим по-ефективен координиран подход в секторите на туризма и транспорта. Това би могло да се постигне, като всяка година до 2024 г. се разработват пилотни обучителни програми за ефективна съвместна подготовка за ответни действия, изграждане на европейски мрежи на знанието, които да са отворени за социалните партньори и организациите на гражданското общество. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ЕИСК счита, че е необходимо да се гарантира, че ефективността на националните платформи за намаляване на рисковете, създадени в рамките на Механизма за гражданска защита на ЕС, съгласно Рамковата програма от Сендай на ООН, ще се повиши по-бързо. Поради това ЕИСК призовава Европейската комисия и държавите членки (национални планове за координация на спешната помощ), икономическите и социалните партньори и научните институции да включат секторите на туризма и мобилността в съвместни пилотни проекти по време и след кризата с COVID-19, както и в европейската мрежа за обучение, за да подготвят ответните действия на ЕС. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | За да разполагаме с европейски хармонизирани и актуални данни за туризма и транспортната мобилност, ограниченията на пазара и най-добрите практики, ЕИСК призовава Европейската комисия да създаде специални програми и регионални пилотни проекти в партньорство с ЕС и националните социални партньори, академични и независими изследователски мрежи, обединявайки изследователските и обучителните ресурси. Освен това с цел по-добро координиране на възстановяването на ЕС като международна туристическа дестинация на световно равнище и привличането на преки чуждестранни инвестиции ЕИСК призовава Европейската комисия да насърчи държавите членки да подкрепят специални програми и съвместни пилотни инициативи. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Трансграничните маршрути за туристически и развлекателни дейности могат да играят ключова роля за възстановяване на връзката между регионите и държавите членки, като същевременно предоставят възможности за развитие на туризма в по-слабо развитите региони. Следвайки примера на мрежата EuroVelo, тези маршрути следва да бъдат разширени с помощта на средства на ЕС за други сектори и да бъдат широко популяризирани сред потребителите (напр. водни туристически маршрути). |
| --- | --- |

5.4.

6.   СТЪЛБ IV: управление и ресурси — следващо поколение политики за устойчив туризъм и транспорт

| 6.1. | ЕИСК приветства спешното и необходимо съобщение относно европейския туризъм и транспорт през 2020 година и след това (9). Поуките следва да подтикнат институциите на ЕС и държавите членки да преосмислят настоящите политики в областта на туризма и транспорта въз основа на нови, доброволно приети общи правомощия на ЕС посредством засилено сътрудничество между заинтересованите правителства и органите на власт на различните равнища. Това може да се постигне с активното участие на социалните партньори и консултативните органи на равнище ЕС и на национално равнище и като се лансира Европейска година, посветена на устойчивия туризъм. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ЕИСК подчертава, че е налице неотложна необходимост от ефективна политика на ЕС в средносрочен и дългосрочен план за възстановяване на доверието на хората и на обществото като цяло във възможността да се
  пътува
  безопасно в рамките на целия Европейски съюз. Тази политика трябва да обхваща и другите екосистеми на европейския туризъм като настаняване, хранене, здравеопазване и безопасност, търговия, телекомуникации и селско стопанство. Туризмът и транспортът в ЕС са сред най-тежко засегнатите от COVID-19 екосистеми. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | За да се възстанови доверието, да се даде нов тласък и да се увеличи туризмът, ЕИСК подкрепя използването на вътрешен „здравен паспорт на ЕС“ (подобно на формуляра във връзка с общественото здраве за локализиране на пътниците (PLF) и QR кодовете) с „Платформа на ЕС за оперативно съвместима многоезична платформа за здравна помощ“. Хората биха могли да използват QR кода за достъп до информация и здравни услуги в страната, която посещават, и да имат спешен достъп до системите за здравеопазване и социална сигурност. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Формулярът за локализиране на пътниците (PLF), който има за цел тестване на хората и обмен на данни на равнището на ЕС, беше въведен в Гърция, за да бъдат посрещнати посетители от Европейския съюз и от няколко други държави като стратегия за постигане на баланс между общественото здраве, епидемиологичното наблюдение и социално-икономическите ползи, свързани с потока от пътници. PLF се основава на следните два стълба:






  1. | ефикасно и основано на данни наблюдение: правенето на тестове е най-определящата съставка от въвеждането на стратегии за смекчаване на последиците в контекста на световна пандемия. Тестовете са ценен ресурс и от изключително значение е да бъдат използвани ефективно за събирането на данни, предвиждането на огнища и разработването на хармонизирани политики от общ интерес; |
| --- | --- | --- |

6.4.

1.

ефикасно и основано на данни наблюдение: правенето на тестове е най-определящата съставка от въвеждането на стратегии за смекчаване на последиците в контекста на световна пандемия. Тестовете са ценен ресурс и от изключително значение е да бъдат използвани ефективно за събирането на данни, предвиждането на огнища и разработването на хармонизирани политики от общ интерес;

| 2. | ефективно проследяване на контактите: незабавната комуникация с потвърдени положителни случаи и проследяването на контактите са една от малкото на брой ефективни алтернативи на ограничаване на свободното движение. |
| --- | --- |

2.

ефективно проследяване на контактите: незабавната комуникация с потвърдени положителни случаи и проследяването на контактите са една от малкото на брой ефективни алтернативи на ограничаване на свободното движение.

| 6.5. | ЕИСК призовава всички съответни европейски и национални институции да изготвят многогодишен план за действие на ЕС незабавно след края на извънредното положение. В този план за действие трябва да се преосмисли изцяло провежданата политика на ЕС в областта на туризма и транспорта и да се улесни координирането на туризма в рамките на вътрешния пазар, както и международните туристически потоци от цял свят. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Формулярът PLF, който се попълва онлайн, е разработен с оглед на тези два стълба и, заедно с инструмента за изкуствен интелект на EVA, позволява:






  1) | целенасочено извършване на тестове въз основа на характеристиките на пътуващия (държава и регион на пребиваване, посетени държави, възраст и пол), които увеличават максимално ефективността на средствата за тестване, и |
| --- | --- | --- |

6.6.

1)

целенасочено извършване на тестове въз основа на характеристиките на пътуващия (държава и регион на пребиваване, посетени държави, възраст и пол), които увеличават максимално ефективността на средствата за тестване, и

| 2) | бързо проследяване въз основа на декларираните от пътника данни за контакти, информация за дестинацията и т.н. |
| --- | --- |

2)

бързо проследяване въз основа на декларираните от пътника данни за контакти, информация за дестинацията и т.н.

| 6.7. | ЕИСК приветства и подкрепя изцяло предложенията, изложени в съобщението, и избраната от Европейската комисия средносрочна и дългосрочна визия в рамките на плана Next Generation EU и общия бюджет на ЕС за периода 2021 — 2027 г., които ще изискват подходящи бюджетни мерки. По-конкретно, тези мерки следва да се съсредоточат върху изпълнението на следващото поколение политики и програми за устойчив туризъм, включително национални бизнес планове за туристическия сектор, насочени към изграждане на капацитет в МСП, представителните организации и социалните партньори, като се отчитат в достатъчна степен другите приоритети на ЕС, които не са непременно свързани с пандемията. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Хищнически практики на авиокомпаниите: пътуващите с цел почивка или по работа губят пари в еднаква степен, когато резервирани полети на авиокомпаниите се отменят малко след като е било извършено плащането. Авиокомпаниите решават на момента дали да запазят или отменят маршрути, полети и слотове, без да предупреждават предварително своите клиенти. Клиентите се озовават впримчени в практики, свързани с ваучери и премаршрутиране. Възстановяването на платените суми се проточва твърде дълго и представлява по-малко от 20 % от общия обем отменени/резервирани услуги, като източва ценна ликвидност от потребителите и предприятията. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | ЕИСК отбелязва със загриженост деликатния баланс между правата на потребителите и проблемите с ликвидността на авиокомпаниите, дължащи се на отмяна на полетите вследствие на COVID-19. ЕИСК призовава авиокомпаниите, пътниците и европейските и националните органи да намерят подходящи решения по време на преходния период, свързан с COVID-19, по отношение на алтернативни варианти или срокове за възстановяване на разходите. ЕИСК отхвърля незаконните практики на авиокомпаниите, които понякога предлагат само ваучери или промяна на резервацията. ЕИСК призовава авиокомпаниите да спазват европейското законодателство в областта на правата на пътниците (Регламент (ЕО) No 261/2004 на Европейския парламент и на Съвета (10)), включително правото на пълно възстановяване на заплатената сума след отмяна на полета от страна на авиокомпанията. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Необходим е хармонизиран подход за издаването на ваучери и възстановяванията на суми за целия туристически сектор, в т.ч. индивидуалните туристически дейности, които понастоящем не са обхванати и при които третирането се различа в зависимост от секторите и държавите членки. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Необходим е интензивен социален диалог в туристическия сектор, който да доведе до стабилни секторни колективни договори, които обхващат всички работници, особено в ситуацията, свързана с кризата с COVID и в периода след нея. Същото се отнася и до транспортния сектор. Това е най-добрият начин за ефективна защита на работещите в тези сектори и за запазване на социалния мир, като по този начин се помогне на дружествата, изложени на риск. Всички заинтересовани страни трябва да положат максимални усилия за засилване на социалния диалог и колективното договаряне на всички равнища в сектора. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Политиките за добавената стойност трябва да бъдат координирани с националните програми за възстановяване на туризма на равнището на Европейската комисия, за да се възстанови европейският туристически сектор. Разбира се, това следва да бъде свързано с координирането на националните антикризисни програми и възстановяването на въздушния, морския и автобусния транспорт, който понася значителни загуби в много държави от ЕС (Полша, Италия, Испания и др.). |
| --- | --- |

6.12.

| 6.13. | Необходим е интензивен социален диалог, включващ организациите на МСП, за договаряне на актуализирани секторни колективни споразумения за секторите на туризма и транспорта, тъй като те ще осигурят социален мир и благодарение на договорените решения ще бъдат най-ефективният начин за защита на служителите, като по този начин ще помогнат на застрашените дружества и на целия сектор. |
| --- | --- |

6.13.

| 6.14. | За възстановяването и растежа на туристическия сектор е необходим всеобхватен подход по отношение на уменията и квалификациите, които не винаги са хармонизирани между държавите и липсва взаимното им признаване (например лицензи за капитани на малки търговски съдове). |
| --- | --- |

6.14.

| 6.15. | Европейските социални партньори в секторите на туристическите услуги и транспорта следва да координират усилията си за постигане на споразумение относно социалните стандарти в тези сектори. |
| --- | --- |

6.15.

Брюксел, 18 септември 2020 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Гърция прави 7 000 теста на ден; можем с много висока степен на доверие да определим случаите в най-проблематичните държави.

1

(2)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/RC-9-2020-0166_BG.html.

2

(3)  COM(2020) 550 final.

3

(4)  https://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=tour_cap_nuts2&lang=en.

4

(5)  EPRS_ATA(2020)649368_EN.

5

(6)  TEN/710 — Европейска година на железопътния транспорт (2021 г.) (ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 149).

6

(7)  Вж. бележка под линия 6.

7

(8)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016DC0356&from=BG.

8

(9)  COM(2020) 550 final.

9

(10)  ОВ L 46, 17.2.2004 г., стр. 1.

10

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/227 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/227

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Преглед на икономическото управление Доклад относно прилагането на регламенти (ЕС) No 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 и 473/2013 и относно пригодността на Директива 2011/85/ЕС на Съвета“

(COM(2020) 55 final)

(2020/C 429/28)

| Докладчик: | Judith VORBACH |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Tommaso DI FAZIO |

Докладчик:

Judith VORBACH

Съдокладчик:

Tommaso DI FAZIO

| Консултация | Европейска комисия, 9.3.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 20.7.2020 г. |
| Дата на приемането на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 216/0/3 |

Консултация

Европейска комисия, 9.3.2020 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

20.7.2020 г.

Дата на приемането на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

216/0/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК приветства настоящия преглед поради необходимостта от преразглеждане на рамката за икономическо управление. Живеем в период от историческо значение, който налага спешна необходимост от вдъхване на нов живот на основополагащите ценности на Европейския съюз и постигане на истински икономически и социален съюз, който да послужи за основа на политически съюз, основан на демокрацията и сближаването. ЕС трябва да покаже, че е основана на солидарността общност, която насърчава благоденствието на хората, както е предвидено в Договора за функционирането на Европейския съюз (ДЕС) (1), (2). Кризата, свързана с COVID-19, представлява огромно сътресение, което изисква пълно мобилизиране на финансовия капацитет. Необходимо е хармонизиране на целите с оглед ограничаване на икономическите и социалните последици от настоящата пандемия и споделяне на тежестта от настъпилите в резултат от нея щети по справедлив начин в рамките на държавите членки и между тях. Вече са установени важни краткосрочни мерки, като например задействането на общата клауза за дерогация от фискалната рамка. Вместо едно прибързано „връщане към нормалното положение“ ЕИСК препоръчва „обръщане“ към преразгледана рамка за икономическо управление, както е посочено в настоящото становище. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ЕИСК посочва, че за да бъде всеобхватен, настоящият втори петгодишен преглед на специфичните мерки, въведени след финансовата криза, известни като „пакет от шест акта“ и „пакет от два акта“, ще трябва да обхване и всички правила, създадени след 2010 г. и предназначени да гарантират изпълнението, по-добрата координация и по-голямото сближаване на икономическите и финансовите политики на държавите членки. Освен това ЕИСК призовава на предстоящата конференция за бъдещето на Европа да бъде обсъден и основният въпрос за това как да бъде оформено икономическото управление. В такъв контекст адаптирането на разпоредбите на ДФЕС относно икономическото управление към настоящата икономическа реалност на ЕС не следва да бъде табу. Например въпреки силно експанзионистична парична политика сме изправени пред заплаха от дефлация. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ЕИСК счита, че надлежният преглед на икономическото управление изисква цялостен преглед на целите на икономическата политика. ЕИСК се застъпва за насочено към просперитет икономическо управление, при което се отдава приоритет на социалното и икономическото благоденствие на хората, така че никой да не бъде пренебрегнат. Поради това Комитетът призовава за балансирана икономическа политика, която изтъква значението и придава еднаква тежест на редица основни политически цели като устойчив и приобщаващ растеж, пълна заетост и достоен труд, справедливо разпределение на материалното богатство, обществено здраве и качество на живота, устойчивост на околната среда, стабилност на финансовите пазари и на цените, добре балансирани търговски отношения, конкурентоспособна социална пазарна икономика и стабилни публични финанси. В рамките на икономическия цикъл подемът на публичните и частните инвестиции е както основата, така и резултатът от една стабилна икономическа среда. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Стабилните публични финанси създават икономическа издръжливост на сътресения и доверие и са в интерес на всяка държава членка. Те обаче зависят от много параметри и в много случаи не могат да бъдат управлявани на национално равнище. Съществува вероятност усилията за намаляване на публичните разходи, особено ако не са добре планирани, да окажат неблагоприятно въздействие върху други ключови цели на политиката в краткосрочен и средносрочен план, както и потенциално отрицателно въздействие върху други държави членки. В резултат на настоящите фискални правила и специфичните за всяка държава препоръки бяха ограничени държавните разходи и публичните инвестиции, особено в здравните системи, което доведе до продължаване на икономическата криза и до огромни трудности за много граждани. Прилагани по този начин, правилата оказаха отчасти проциклично въздействие. В условията на икономически спад те дори задълбочиха кризата на икономиките, оказвайки отново натиск върху публичните финанси. Икономическо управление, основано на солидарността, би трябвало да се осъществява така че да не санкционира държавите членки, а да им позволи да укрепят издръжливостта си спрямо кризи и да постигнат устойчив и приобщаващ растеж и публични финанси. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ЕИСК призовава Европейската комисия да започне работа по реформирането на европейското икономическо управление, което да позволи, особено по време на кризисни ситуации, да се избегнат асиметричните последици в държавите членки и да се гарантира, че никой няма да бъде пренебрегнат. Необходими са решителни действия за стимулиране на икономическото възстановяване чрез прилагане на златното правило, както и активиране и координиране на широкообхватни планове за инвестиции. В отговор на кризата с COVID-19 на европейско и национално равнище трябва да се създадат извънредни политики с антицикличен характер. ЕИСК настоятелно препоръчва борбата за справяне с кризата да се основава на солидарността, както вече заяви в своята резолюция през юни 2020 г. (3). Необходими са инвестиции на ЕС в основни и приоритетни сектори като материална и нематериална инфраструктура (с акцент върху здравната инфраструктура), обучение на всички равнища (по-специално професионално и специализирано обучение през целия живот), екологично възстановяване и енергетика и научни изследвания (по-специално за преодоляване на кризите в областта на климата и здравеопазването и за постигане на справедлива рамка за международната конкуренция). Най-добрият начин за действие би бил да се преразгледа икономическата рамка за управление и да се възстанови нейният баланс по следния начин: |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Публичните финанси да се направят устойчиви в дългосрочен план и да се премахнат макроикономическите дисбаланси чрез:






  — | признаване на факта, че икономическите трудности затрудняват в много голяма степен консолидирането на бюджета и фискалната политика с антицикличен характер, |
| --- | --- | --- |

1.6

—

признаване на факта, че икономическите трудности затрудняват в много голяма степен консолидирането на бюджета и фискалната политика с антицикличен характер,

| — | подкрепа за устойчивия растеж, като по този начин се даде възможност за укрепване на публичните финанси, |
| --- | --- |

—

подкрепа за устойчивия растеж, като по този начин се даде възможност за укрепване на публичните финанси,

| — | приоритизиране на устойчив и приобщаващ растеж, като същевременно се имат предвид фискалните мултипликатори, |
| --- | --- |

—

приоритизиране на устойчив и приобщаващ растеж, като същевременно се имат предвид фискалните мултипликатори,

| — | осигуряване на достатъчно приходи и справедливо разпределение на данъчната тежест чрез борба с агресивното данъчно планиране и данъчните измами, |
| --- | --- |

—

осигуряване на достатъчно приходи и справедливо разпределение на данъчната тежест чрез борба с агресивното данъчно планиране и данъчните измами,

| — | прилагане на симетрични показатели, които отчитат както излишъците, така и дефицитите, |
| --- | --- |

—

прилагане на симетрични показатели, които отчитат както излишъците, така и дефицитите,

| — | отдаване на по-голямо значение на заетостта и социалното развитие в рамките на процедурата при макроикономически дисбаланси (ПМД) или европейския семестър, при което следва да се обмисли интегриран набор от показатели, представляващи основни икономически цели. |
| --- | --- |

—

отдаване на по-голямо значение на заетостта и социалното развитие в рамките на процедурата при макроикономически дисбаланси (ПМД) или европейския семестър, при което следва да се обмисли интегриран набор от показатели, представляващи основни икономически цели.

| 1.7 | Да се гарантира, че фискалните политики запазват устойчивостта, като същевременно дават възможност за краткосрочно стабилизиране чрез:






  — | силно смекчаване на влиянието на спорни от икономическа и техническа гледна точка показатели, |
| --- | --- | --- |

1.7

—

силно смекчаване на влиянието на спорни от икономическа и техническа гледна точка показатели,

| — | поставяне на по-голяма тежест върху увеличаването на приходите, |
| --- | --- |

—

поставяне на по-голяма тежест върху увеличаването на приходите,

| — | извършване на допълнителни анализи в случай на значителни отклонения, вместо заплашване на засегнатите държави членки с налагане на финансови санкции. |
| --- | --- |

—

извършване на допълнителни анализи в случай на значителни отклонения, вместо заплашване на засегнатите държави членки с налагане на финансови санкции.

| 1.8 | Да се осъществят основни реформи и да се стимулират устойчивите инвестиции чрез:






  — | прилагане на „златното правило“ и гарантиране на размера на публичните активи, необходими за осигуряване на бъдещата производителност просперитет, |
| --- | --- | --- |

1.8

—

прилагане на „златното правило“ и гарантиране на размера на публичните активи, необходими за осигуряване на бъдещата производителност просперитет,

| — | изпълнение на стратегически план за инвестиции, |
| --- | --- |

—

изпълнение на стратегически план за инвестиции,

| — | обвързване на публичното подпомагане с критерии за устойчивост и социални критерии. |
| --- | --- |

—

обвързване на публичното подпомагане с критерии за устойчивост и социални критерии.

| 1.9 | Да се предложи рамка за икономическо управление, основана на солидарност с отговорност, чрез:






  — | в случай на значителни отклонения — разработване на решения на равни начала със засегнатите страни, насочени към устойчив и приобщаващ растеж, |
| --- | --- | --- |

1.9

—

в случай на значителни отклонения — разработване на решения на равни начала със засегнатите страни, насочени към устойчив и приобщаващ растеж,

| — | основаване на икономическото управление на балансирана техническа оценка, както и на по-демократичен процес на вземане на решения чрез укрепване на ролята на Европейския парламент, |
| --- | --- |

—

основаване на икономическото управление на балансирана техническа оценка, както и на по-демократичен процес на вземане на решения чрез укрепване на ролята на Европейския парламент,

| — | приобщаване в по-голяма степен на социалните партньори и гражданското общество с цел съгласуване на всички интереси, |
| --- | --- |

—

приобщаване в по-голяма степен на социалните партньори и гражданското общество с цел съгласуване на всички интереси,

| — | придаване на задължителен характер на консултациите с ЕИСК в качеството му на компетентен орган на ЕС, който представя гледните точки на гражданското общество на лицата, вземащи решения в ЕС. |
| --- | --- |

—

придаване на задължителен характер на консултациите с ЕИСК в качеството му на компетентен орган на ЕС, който представя гледните точки на гражданското общество на лицата, вземащи решения в ЕС.

| 1.10 | Да се осигури балансирано икономическо управление чрез задълбочаване на Икономическия и паричен съюз (ИПС) в следните области:






  — | балансирано укрепване на различните му стълбове — финансов, икономически, социален и политически, |
| --- | --- | --- |

1.10

—

балансирано укрепване на различните му стълбове — финансов, икономически, социален и политически,

| — | въвеждане на стабилизираща функция с цел прилагане на обща антициклична политика, |
| --- | --- |

—

въвеждане на стабилизираща функция с цел прилагане на обща антициклична политика,

| — | солидарна борба с катастрофалните последици от кризата с COVID-19, |
| --- | --- |

—

солидарна борба с катастрофалните последици от кризата с COVID-19,

| — | емитиране на дългосрочен общ дългов инструмент, придружен от мерки за справедливо разпределяне на данъчната тежест, |
| --- | --- |

—

емитиране на дългосрочен общ дългов инструмент, придружен от мерки за справедливо разпределяне на данъчната тежест,

| — | задълбочаване на банковия съюз и на съюза на капиталовите пазари за по-нататъшно консолидиране на единния пазар чрез въвеждане на ефективно регулиране. |
| --- | --- |

—

задълбочаване на банковия съюз и на съюза на капиталовите пазари за по-нататъшно консолидиране на единния пазар чрез въвеждане на ефективно регулиране.

2.   Контекст

| 2.1 | След финансовата криза от 2008 г. ПСР беше укрепен посредством законодателния пакет от шест акта от 2011 г. Предпазните мерки на ПСР задължават държавите, които се отклоняват от средносрочната бюджетна цел, да подобрят структурните си бюджетни позиции най-малко с 0,5 % от БВП годишно. Беше определен и целеви показател за разходите. За държавите с равнища на задлъжнялост над 60 % от БВП се изисква също и намаляване на дълга с около 1/20 годишно, като в случай на неспазване се предвижда ППД съгласно корективната част на ПСР. Беше въведена и процедура за коригиране на макроикономическите дисбаланси (ПМД). Неспазването на правилата на ПСР или „пакета от шест акта“ по принцип беше свързано с перспективата за тежки санкции (4). В рамките на европейския семестър беше заложено по-тясно наблюдение на бюджетната политика и макроикономическите показатели, с което беше създаден график. С „пакета от два акта“ от 2013 г. беше създадена рамка за държавите, които изпитват или са изпитали финансови затруднения. Освен това в него се предвижда и специален преглед от страна на ЕС на проектобюджетите на държавите членки от еврозоната преди приемането им от националните парламенти. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Европейската комисия е в процес на преразглеждане на рамката за икономическо управление, по-специално на пакетите от шест и от два акта. Дори преди кризата с COVID-19 тя отбеляза, че средата се е променила, имайки предвид по-ниския потенциал за растеж, по-ниските лихвени проценти и инфлацията и предизвикателството, свързано с постигането на по-щадящи климата условия и приспособяването към цифровизацията и застаряването на населението. Въпреки положителните заключения на Комисията относно ППД, тъй като всички държави членки бяха спазвали изискването за дефицит от 3 % от БВП, тя все пак отбелязва слабата ефективност на предпазните мерки на ПСР с оглед на това, че някои държави все още имат дефицити, които не осигуряват достатъчен предпазен марж по отношение на този критерий. Съотношението на дълга към БВП в еврозоната като цяло намаля, но различията между държавите се увеличиха. |
| --- | --- |

2.2

3.   Общи бележки

| 3.1 | ЕИСК приветства настоящото задължително преразглеждане на рамката за икономическо управление, извършвано на всеки пет години. Понастоящем то съвпада с най-голямата мирновременна криза от един век насам. Този преглед трябва да отрази въздействията на това сътресение и да предостави справедливи решения за рамка за управление, която да възстанови растежа и просперитета във всички държави членки. Това може да бъде постигнато само ако те всички подкрепят решително истински икономически и социален съюз, който е в основата на политически съюз, основан на демокрацията, сближаването, взаимната помощ, солидарността и отговорността. Съобщението на Комисията обаче е непълно, тъй като акцентът в него се поставя предимно върху оценката на резултатите от пакетите от шест и два акта, без да се разглеждат в еднаква степен другите одобрени мерки за насърчаване на координацията на икономическите политики. ЕИСК призовава на Конференцията за бъдещето на Европа да бъде обсъден основният въпрос за модернизирането на икономическото управление. Адаптирането на разпоредбите на ДФЕС относно икономическото управление не следва да бъде табу. Тъй като въпросите за обществения дебат (вж. раздел 4) са формулирани по начин, който ограничава възможността за получаване на цялостна картина, ЕИСК представя общите си съображения в този раздел. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ЕИСК се застъпва за насочено към просперитет икономическо управление, при което се отдава приоритет на социалното и икономическото благоденствие на хората, така че никой да не бъде пренебрегнат. Поради това Комитетът призовава за балансирана икономическа политика, която изтъква значението и придава еднаква тежест на редица основни политически цели като устойчив и приобщаващ растеж, пълна заетост и достоен труд, справедливо разпределение на материалното богатство, обществено здраве и качество на живота, устойчивост на околната среда, стабилност на финансовите пазари и на цените, добре балансирани търговски отношения, конкурентоспособна социална пазарна икономика (5) и стабилни публични финанси. Тези цели са в съответствие както с целите, определени в член 3 от Договора за ЕС, така и с настоящите цели на ООН за устойчиво развитие (ЦУР). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Що се отнася до политическите мерки, посоченото по-горе означава следното: първо, постигане на устойчив и приобщаващ растеж чрез увеличаване на търсенето и по този начин и на производството с помощта на устойчиво потребление и продуктивни инвестиции; второ, преодоляване на социалните неравенства чрез високо равнище на социална закрила, висококачествени работни места и заплати, гарантиращи жизнен минимум, в рамките на държавите членки и ЕС като цяло; трето, борба с климатичната и здравната криза чрез насърчаване на публичните и частните инвестиции в областта на цифровите технологии, здравеопазването, енергоспестяването, инфраструктурата, обучението, научноизследователската и развойната дейност. Стабилните публични финанси и способността за стимулиране на търсенето по време на икономически спад са в интерес на всички държави членки. Целите на икономическата политика обаче са тясно взаимосвързани и много параметри не могат да бъдат управлявани на национално равнище. Основаното на солидарност икономическо управление следва да помогне на държавите членки да постигнат устойчив и приобщаващ растеж и финансиране и издръжливост на кризи. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ЕИСК изразява съжаление, че възприетото досега икономическо управление е насочено основно към постигането на стабилни публични финанси чрез намаляване на държавния дефицит и дълг. ЕИСК признава, че ПМД и европейският семестър може да са изиграли роля по отношение на предлагането на специфични за всяка държава препоръки, насочени към насърчаване на структурните реформи. За изпълнението на балансирана икономическа политика е важно тези инструменти да бъдат насочени и върху основни икономически и обществени цели на политиката (вж. параграф 3.2) и да имат по-активна и ефективна роля при всяка реформа на управлението. В обзора за устойчив растеж се разглеждат околната среда, производителността, стабилността и справедливостта. Въпреки това се запазва процедурният дисбаланс: обзорът за устойчив растеж е незадължителен процес, основан на принципа на „посочване и порицаване“, докато в ПСР се предвижда процедура с ясно определени срокове и конкретни санкции (вж. параграф 4.7.1). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Икономики, в които националните фискални политики отчитат необходимостта от изграждане на приходен резерв по време на периоди на растеж, като същевременно все пак осигуряват инвестициите, необходими за бъдещия просперитет, ще бъдат по-издръжливи в борбата с неблагоприятните последици от икономическия спад. Недоброто планиране и изпълнение на балансирането на бюджета — особено в момент, когато държавите все още са в ранна фаза на възстановяване, — ограничава опасно възможностите за гъвкавост в областта на фискалната политика и ако се извършва по некоординиран начин в рамките на еврозоната, води до значителен спад в търсенето и в други държави членки. Корекциите чрез националните фискални политики са особено важни в еврозоната, като се има предвид, че на равнището на държавите членки няма възможност за определяне на парични, лихвени и валутни политики. Някои паралелни мерки за фискална консолидация в целия ЕС удължиха икономическата и финансова криза до 2014 г., а строгите икономии по време на икономическия спад доведоха до огромни трудности за голям брой обикновени хора. Въпреки че социалните показатели в еврозоната като цяло се подобриха между 2014 и 2020 г., в редица държави те останаха под равнищата отпреди кризата. Публичните инвестиции също намаляха от 3,7 % от БВП през 2009 г. до 2,7 % от БВП през 2017 г. В допълнение това се отрази отрицателно на растежа на БВП, а оттам и на съотношението на дълга към БВП. Комисията трябва да обърне по-голямо внимание на влошаващите се последици от забавянето на растежа. ЕИСК насочва вниманието към предходните си препоръки (6) по отношение на преразглеждането на правилата, които все още не са взети предвид. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | В днешно време, а с голяма вероятност и в близко бъдеще, запазването на стабилността на цените всъщност означава избягване на дефлация, а не на инфлация. Паричната политика е от жизненоважно значение за стабилността на домакинствата и икономиката като цяло. Трябва да бъде консолидирана и видимата роля на ЕЦБ като кредитор от последна инстанция, така че държавите да не трябва да разчитат единствено на рефинансиране чрез финансовите пазари. В контекста на кризата, предизвикана от COVID-19, ЕИСК приветства мерките на ЕЦБ за контрол над спредовете на пазара на облигации. С оглед на извънредното икономическо положение ЕЦБ трябва да има готовност за удължаване на програмата за увеличаване на паричната маса. При все това за постигане на една балансирана икономическа политика би било целесъобразно по отношение на паричната политика да се определи както цел за инфлация, така и за приобщаващ и устойчив растеж. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | В отговор на предизвиканата от COVID-19 криза трябва да се възприеме решителен и извънреден подход за една обща политика с антицикличен характер, за да се предотврати масовата безработица и да се предоставят услуги от общ интерес и публична инфраструктура с повече ресурси и персонал, когато е необходимо, особено за системите за социална сигурност и здравеопазване. Предвид това, че опитът от финансовата криза от 2008 г. и пандемичната криза от 2020 г. водят до налагащото се заключение, че и в бъдеще могат да възникнат също толкова критични ситуации, ИПС трябва да бъде задълбочен (вж. параграф 4.6.). ЕИСК заявява отново, че изправен пред всякаква криза, ЕС трябва да демонстрира, че не представлява единствено общност на икономически интереси, но и — преди всичко — основана на солидарността общност (7). Този принцип трябва да ръководи политиките на ЕС, наред с принципа за насърчаване на благоденствието на европейските граждани, изложен в Договора за функционирането на Европейския съюз (ДЕС) (8). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ЕИСК приветства задействането на общата клауза за дерогация от фискалната рамка, която за щастие беше въведена като възможност за всички държави — членки на ЕС, като част от пакета от шест акта. Въпросът е след колко време ще бъде поискано връщане към „нормалните“ фискални правила. ЕИСК предупреждава да не се прибързва с „нормализирането“, тъй като това може да доведе до нова рецесия. Вместо „нормализиране“ ЕИСК препоръчва да се премине към преразгледана рамка за икономическо управление, както е посочено по-долу. |
| --- | --- |

3.8

4.   Конкретни бележки по въпросите, повдигнати в обществената консултация на Европейската комисия

Както беше отбелязано в параграф 3.1 по-горе, ЕИСК посочва, че въпросите за обществения дебат са формулирани по начин, който ограничава възможността за получаване на цялостен преглед. Конкретните отговори по-долу следва да се разглеждат във връзка с общите точки, изложени от ЕИСК относно рамката за икономическо управление в раздел 3.

4.1   Подобряване на рамката за

  гарантиране на устойчиви публични финанси

  в дългосрочен план и

  премахване на макроикономическите дисбаланси

| 4.1.1 | Комисията продължава да настоява за ефективни предпазни мерки и за бързо прилагане на препоръките за фискалната политика, без да предоставя решения на трудностите, пред които са изправени някои държави членки, и без да разглежда последиците за други основни икономически цели. Постигането на целевия показател за дълга се оказа изключително трудно, особено в силно задлъжнелите държави с нисък растеж, ниска инфлация и високи разходи за финансиране на дълга. Намаляването на текущите разходи и публичните инвестиции за постигане на средносрочната цел върви ръка за ръка със значителни последици под формата на по-ниски разходи в социалната сфера, заетостта и икономическия растеж. Настоящата икономическа криза обаче представлява предупредителен сигнал за създаване на антициклична фискална политика. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | ЕИСК посочва, че гарантирането на устойчиви финанси няма да бъде постигнато чрез по-стриктни процедури, а чрез промяна на перспективите на икономическата политика. Рамката за управление на ЕС трябва да играе съществена роля по отношение на това да даде възможност на държавите членки да постигнат напредък във връзка с укрепването на публичните финанси и подкрепянето им, за да постигнат баланс между публичните разходи и приходи в дългосрочен план. На първо място, трябва да се постави акцент върху устойчивия и приобщаващ растеж и да се отчитат фискалните мултипликатори. При забавяне на БВП фискалното стимулиране може да ускори доходите и да намали съотношението на дълга към БВП. По-високите темпове на растеж създават възможности за повече инвестиции и достатъчно финансиране на социалния стълб, което стимулира търсенето. Във връзка с това би било от полза да се извърши допълнителен анализ за определяне в каква степен подобренията на фискалните показатели се дължат на рамката за икономическо управление или на благоприятното икономическо развитие. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | На второ място, необходимо е да се обърне по-голямо внимание на увеличаването на приходите, отколкото на намаляването на разходите. Натискът за намаляване на данъците върху мобилните фактори на производство, заедно с агресивното избягване на данъци и данъчните измами ограничават структурата на приходите и нарушават конкуренцията. Но освен това те създават и натиск за намаляване на разходите в социалния, образователния и здравния сектор, което често се смята за най-лесния начин да се намали дългът в краткосрочен план. За да се гарантира по справедлив начин устойчивостта на публичните бюджети, тези отрицателни последици трябва да бъдат преодолени с помощта на координирани данъчни политики. Мерките срещу данъчните измами вече допринасят значително за намаляване на натиска върху публичните бюджети. Въпреки това годишните загуби в резултат единствено на измамите с ДДС и отклонението от облагане с ДДС се изчисляват в размер на 147 млрд. евро (9), докато през 2018 г. общата сума на дефицитите на всички държави членки възлизаше на 114 млрд. евро. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | На трето място, излишъците и дефицитите следва да бъдат третирани еднакво сериозно за целите на икономическото управление. Това е единственият начин за коригиране на дисбалансите между държавите. Следва да се приветства аргументът на Комисията, че възстановяването на баланса в еврозоната на текущите сметки на платежния баланс, както по отношение на дефицитите, така и на излишъците, би допринесло за сближаване във възходяща посока и би оказало положително въздействие върху номиналния растеж. Всъщност някои държави трябваше да намалят настоящите излишъци по текущата сметка чрез по-експанзивни политики, насочени към стимулиране на вътрешното търсене, но това все още не е направено. А други държави със структурни дисбаланси в резултат на ниските равнища на производителност и конкурентоспособност трябваше да увеличат инвестициите за обучение, научноизследователска и развойна дейност, както и да подобрят производствената дейност. Ограничените финансови ресурси обаче не позволиха това. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Отчитането на свързаните със заетостта и социалното развитие корекции в рамките на ПМД представлява положителна мярка. Независимо от обхвата на ПМД наблюдението продължава да се основава на аспекти, които Комисията счита за подходящи по отношение на макроикономическата стабилност, като например производителността и конкурентоспособността. Тази гледна точка е твърде тясна, тъй като дисбалансите в социалната сфера също представляват риск за макроикономическата стабилност. Високото равнище на безработица например оказва отрицателно въздействие върху икономическото търсене, финансовата система (несъбираеми дългове) и правителствените бюджети. По-специално следва да се обърне по-голямо внимание на въпроса с изоставането на ръста на работните заплати в сравнение с производителността на труда в 15 държави членки от 2010 г. насам. Не се обръща внимание на свързаните с околната среда фактори, въпреки че кризата в областта на климата би могла да окаже силно отрицателно въздействие върху макроикономическата устойчивост. |
| --- | --- |

4.1.5

4.2   Отговорни

  фискални политики

  за гарантиране на устойчивост в дългосрочен план, като същевременно се дава възможност за краткосрочно стабилизиране

| 4.2.1 | Преразглеждането на предпазните мерки на ПСР имаше за цел да гарантира, че автоматичните стабилизатори могат да окажат въздействие в периоди на затруднения. Въпреки похвалното намерение политиките запазиха процикличния си характер. Основните причини бяха дълготрайни икономически затруднения в голям брой държави членки, което усложни провеждането на фискални политики с антицикличен характер. Друга причина бяха сериозните проблеми с показателите, например липсата на сигурност за начините на определяне на разликата между фактическия и потенциалния БВП и различните методи за изчисляване на потенциалния БВП в отделните страни. Сложните процедури за оценяване на структурните бюджетни салда означават, че резултатите подлежат редовно на значителни корекции (10). Самият БВП обаче също е резултат от статистически оценки, които подлежат на грешки и значителни ревизии със задна дата. Освен това няма начин да се окаже пряко влияние върху стойността на тези показатели посредством политически мерки. ЕИСК препоръчва настоятелно да се намали тяхното значително влияние върху разработването на текуща икономическа политика и по-специално да се прекрати употребата на понятието структурни бюджетни баланси. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Алтернативен вариант, който може да се окаже по-подходящ, е да се създаде показател, който отразява връзката между разходите в средносрочен план и динамиката на приходите. Например растежът на номиналните разходи може да бъде пригоден към средносрочния темп на растеж на потенциалното производство плюс целта на ЕЦБ за равнището на инфлацията, с корекция с оглед на дискреционни мерки по отношение на приходите. Независимо от начина на проектиране на фискалните правила обаче те винаги могат да представят неблагоприятни сценарии. Поради това отклоненията не следва да водят до автоматични последици, а до по-подробен технически анализ, в който да се отчитат всички основни цели на икономическата политика, и до процес на вземане на решения, в който участват съответните заинтересовани страни (вж. параграф 4.4). В крайна сметка бюджетните дефицити се дължат на множество фактори. Трябва да се вземат предвид специфичните за всяка държава обстоятелства, цялостното икономическо положение и сложните взаимодействия между целите на икономическата политика. |
| --- | --- |

4.2.2

4.3   Стимули за

  основни реформи и инвестиции

  за преодоляване на икономическите, социалните и екологичните предизвикателства, като същевременно се запазват гаранциите срещу рисковете за устойчивостта

| 4.3.1 | Въпреки добавянето на клаузи за инвестиции и структурни реформи в ПСР, не беше възможно да се предотврати намаляването на публичните инвестиции по време на периодите на консолидиране. Въпреки че е разумно да се увеличи степента на гъвкавост на прилагането на фискалните правила, понастоящем е ясно, че това не е достатъчно. Поради това ЕИСК препоръчва за публичните инвестиции да се прилага „златното правило“, за да се запази производителността и социалната и екологичната основа за благосъстоянието на бъдещите поколения. Това означава премахване на бъдещите нетни инвестиции от изчисляването на съответните показателите за дефицита. Остава въпросът защо не се прилага амортизация на публичните инвестиции за ясно определен срок, дефиниран от периода на експлоатация на актива, както при частните инвестиции. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Публичните активи са необходими за гарантиране на просперитет и за генериране на бъдещи приходи и конкурентоспособност в дългосрочен план. Това важи в особено голяма степен, когато става въпрос за изпълнението на Зеления пакт и гарантирането на съвременна инфраструктура в секторите на здравеопазването, образованието и технологиите. Тъй като по този начин се гарантира и икономическа, социална и екологична устойчивост за бъдещите поколения, които също ще спечелят от потенциалната възвращаемост, следва да се очаква, че те също ще подпомогнат финансирането на такива инвестиции. Макроикономическите дисбаланси могат също да бъдат намалени чрез основни инвестиции за бъдещето. В допълнение публичните инвестиции са важен начин за насърчаване на политика с антицикличен характер, която благоприятства растежа, като същевременно стимулирането на търсенето насърчава устойчивия растеж в краткосрочен план. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | ЕИСК препоръчва също общ стратегически план за инвестиции, който да обхваща широк спектър от области — от справяне с кризата в областта на климата до развитието на технологичните сектори и подкрепа за структурни промени в традиционните промишлени сектори и модернизирането на социалните услуги. Комитетът приветства обявеното укрепване на InvestEU, създаването на инструмент за стратегически инвестиции и инструмент за платежоспособност, както и планирания инструмент за възстановяване и предоставеното финансиране от ЕИБ, договорено през април 2020 г. Както винаги, публичната помощ и гаранциите трябва да бъдат прозрачни и оценявани заедно със социалните, екологичните и фискалните опасения. |
| --- | --- |

4.3.3

4.4   
  Опростена

  и по-прозрачна

  рамка на ЕС

  с акцент върху наблюдението на държавите членки с

  по-неотложни предизвикателства

  и гарантиране на

  качествен диалог
  .

| 4.4.1 | Сложната регулаторна система отразява трудността да се обхване голямото разнообразие от промени в рамката на хармонизирани правила. Като алтернатива ЕИСК препоръчва ясен набор от показатели и подробен анализ в случай на значителни отклонения от тях, като се обхванат всички държави членки по отношение както на излишъка, така и на дефицита. Особено в случаи на процедури при прекомерен дефицит няма смисъл от имуществени санкции. Уронването на репутацията може да доведе до влошаване на кредитоспособността и конкурентоспособността. Санкциите също засилват центробежните сили и задълбочаването на ИПС няма да е възможно, без да се прояви солидарност. Икономическото управление следва да се осъществява така, че да не санкционира дадена държава членка, а да ѝ позволи да постигне устойчиви финанси. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Вместо да се обсъждат различни видове стимули, икономическото управление трябва да бъде основано на балансирана техническа оценка, в която се отчитат всички основни цели на икономическата политика, и на широк демократичен и прозрачен процес на вземане на решения. Европейският парламент трябва да получи много по-важна роля във връзка с текущите решения в рамката на икономическото управление. Тъй като голяма част от аспектите на ПСР се отнасят само до еврозоната, тази задача може да бъде възложена на специална група в Европейския парламент. Решенията на Еврогрупата следва да станат по-прозрачни. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | ЕИСК изтъква също необходимостта от по-голямо участие на гражданското общество в процеса на вземане на икономически решения на равнището на ЕС и поради това подчертава значението на социалния диалог. По този начин може да се установи балансирана икономическа политика, при която да бъдат съгласувани интересите на всички участници и да се отчитат в по-голяма степен основните нужди. Предвид своята икономическа и социална позиция Европейският икономически и социален комитет счита, че е компетентният орган на ЕС, който да допринася за прилагането на подхода от долу нагоре. ЕИСК обаче изобщо не е упоменат в дял VIII от ДФЕС относно икономическата и паричната политика, нито в разпоредбите относно икономическия диалог в правилата на пакетите от шест и два акта. Този пропуск следва да бъде коригиран при всички бъдещи промени в разпоредбите за икономическото управление в ДФЕС, „пакета от шест акта“ и „пакета от два акта“. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | В случай на значителни отклонения от показателите, представляващи целите на икономическата политика, следва да се направи по-подробен анализ, да се проведе обсъждане на равни начала със съответната държава членка на причините за дисбалансите и да се въведат положителни стимули. В препоръките основният критерий трябва да бъде насърчаването на приобщаващ и устойчив растеж. Преодоляването на отклоненията от критериите за дефицит например чрез предлагане на екологосъобразна промишлена политика е в интерес на държавата, което прави налагането на санкции неуместно. |
| --- | --- |

4.4.4

4.5   Национални фискални рамки и взаимодействието им с фискалната рамка на ЕС

| 4.5.1 | Бюджетните правила на фискалния пакт и „спирачките за дълга“, залегнали в конституциите на някои държави, са с по-малка степен на гъвкавост в сравнение с икономическото управление на равнището на ЕС. Това може да доведе не само до сложност и несъответствия, но също и до контрапродуктивно придържане към правилата на фискалната политика. На равнището на държавите членки балансирането на бюджета следва да бъде част от ориентирана към благоденствието икономическа политика. |
| --- | --- |

4.5.1

4.6   Отчитане на измерението на еврозоната и програмата за задълбочаване на ИПС

| 4.6.1 | ЕИСК напълно споделя мнението на Комисията, че задълбочаването на ИПС ще повиши ефективността на икономическото управление. ЕИСК препоръчва балансирано укрепване на различните стълбове — свързания с паричната политика/финансов, икономически, социален и политически (11). Като цяло е необходим план за задълбочаване на еврозоната, който не се ограничава от определената в Договора от Маастрихт рамка. Усилията трябва да бъдат незабавно насочени към основните цели на икономическата политика, за да бъде с акцент върху благосъстоянието. Държавите членки, които все още не са се присъединили към еврозоната, ще трябва да се присъединят към нея, като това трябва да стане възможно най-скоро. С оглед на настоящите тенденции трябва да се отдаде най-висок приоритет по-конкретно на целта за икономическо възстановяване. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | ЕИСК отбелязва, че Комисията многократно посочва, че при липсата на централен фискален капацитет със стабилизиращи функции способността за направляване на фискалната позиция остава ограничена. В миналото ЕИСК е изтъквал, че подобреният фискален капацитет е от основно значение за правилното управление на ИПС. Необходима е обща икономическа политика с антицикличен характер за укрепване на политиките на антицикличност на национално равнище. Трябва да бъде въведена функция за стабилизиране, но нейната подкрепа трябва да бъде обвързана с условия в съответствие с ЦУР и европейския стълб на социалните права. Ако за тази цел се използва Европейският механизъм за стабилност (ЕМС), интервенцията му не трябва да бъде обвързана с условия, които вредят на устойчивия и приобщаващ растеж. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | ЕИСК подкрепя категорично идеята за даване на тласък на възстановяването въз основа на солидарността, както се посочва в резолюцията му от юни 2020 г. (12) В дългосрочен план инструмент, обезпечен с общи гаранции от страните от еврозоната, би спомогнал за намаляването на бюджетните дисбаланси. Той обаче може да бъде сигурен актив, издръжлив на сериозни кризи, засягащи еврозоната като цяло, ако публичните приходи не са допълнително застрашени от отклонение от данъчно облагане. Поради това ЕИСК препоръчва да се прилагат съпътстващи мерки за борба с агресивното данъчно планиране и данъчните измами. Следва да бъде емитиран сигурен актив посредством инструмент, който подлежи на демократичен надзор и е с акцент върху подкрепата за социалния напредък и устойчивостта. Съвместните държавни облигации също ще намалят нестабилността на финансовия сектор. |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | Финансовите пазари и публичните финанси са тясно свързани помежду си. Финансовите кризи извадиха на преден план потенциала на участниците на пазара да увеличат нестабилността чрез повишаване на разходите по заеми за правителствата в затруднено положение. В рамките на омагьосания кръг между банковите системи и техните суверени на правителството може да се наложи да привлече дългов капитал за рекапитализиране на банките, което води до намаляване на доверието в публичните финанси и стойността на облигациите и отново оказва натиск върху банките. Опитите за избягване на тези рискове предимно чрез рестриктивни фискални правила оказват още по-вредно въздействие върху публичните бюджети. За ефективното намаляване на свързания с финансовите пазари риск трябва да бъдат задълбочени банковият съюз и съюзът на капиталовите пазари, като се отдаде приоритет на ефективното регулиране. В крайна сметка ако не бъдат овладени свързаните с финансовите пазари рискове, фискалната стабилност ще бъде застрашена. Накрая, трябва да се укрепи международната роля на еврото въз основа на стабилен, икономически силен и социално справедлив ИПС. |
| --- | --- |

4.6.4

4.7   Взаимодействие между ПСР и ПМД в
  европейския семестър

| 4.7.1 | Общото намерение е както европейският семестър, наред с обзора на устойчивия растеж, така и икономическото управление да бъдат основани на целите на икономическа политика, насочена към просперитет. В такъв случай и при наличието на по-демократичен подход, европейският семестър следва да придобие по-обвързващ характер. За въвеждането на балансиран подход би било целесъобразно да се създаде интегриран набор от показатели с всички социални, екологични, икономически и фискални цели. |
| --- | --- |

4.7.1

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Бъдещето на фонд „Солидарност“ на Европейския съюз“ (ОВ C 181, 21.6.2012 г., стр. 52).

1

„Бъдещето на фонд „Солидарност“ на Европейския съюз“

(2)  Договор за Европейския съюз, член 3, параграф 1.

2

(3)  Резолюция относно Предложения на ЕИСК за реконструкция и възстановяване след кризата с COVID-19 (ОВ C 311, 18.9.2020 г., стp. 1).

3

Предложения на ЕИСК за реконструкция и възстановяване след кризата с COVID-19

(4)  Тази процедура не е била използвана никога досега, защото Комисията или е била удовлетворена от предложените от държавата членка реформи, или е преценявала, че това не е възможно по политически причини. (Вж. Европейски семестър за координация на икономическите политики: документ за размисъл, Европейски парламент, октомври 2019 г., PE 624.440).

4

Европейски семестър за координация на икономическите политики: документ за размисъл

(5)  Вж. концепцията за конкурентоспособност, изложена в становището на ЕИСК относно Национални съвети по конкурентоспособността (ОВ C 177, 18.5.2016 г., стр. 35).

5

Национални съвети по конкурентоспособността

(6)  Вж. становища на ЕИСК относно „Преглед на икономическото управление“ (ОВ C 268, 14.8.2015 г., стр. 33), и относно „Пакет за Икономическия и паричен съюз“ (ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 28).

6

Преглед на икономическото управление

Пакет за Икономическия и паричен съюз

(7)  Вж. бележка под линия 1.

7

(8)  Договор за Европейския съюз, член 3, параграф 1.

8

(9)  COM(2019) 8 final, стр. 4.

9

(10)  Като пример за несигурния характер на оценките на структурните баланси може да се посочи Германия. През май 2017 г. Комисията прецени, че между 2016 и 2017 г. салдото е намаляло с 0,25 %. През май 2018 г. коригира преценката за този период на увеличение с 0,35 %, което доведе до коригиране на структурното салдо с 0,6 % от потенциалните икономически резултати. Това е много рязка корекция, като се има предвид, че Германия е относително стабилна икономика и през 2017 г. нямаше големи сътресения.

10

(11)  Становище на ЕИСК относно „Нова визия за завършване на изграждането на Икономическия и паричен съюз“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 32).

11

Нова визия за завършване на изграждането на Икономическия и паричен съюз

(12)  Вж. бележка под линия 3.

12

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/236 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/236

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд+, Кохезионния фонд, Фонда за справедлив преход, Европейския фонд за морско дело и рибарство, както и финансови правила за тях и за фонд „Убежище и миграция“, фонд „Вътрешна сигурност“ и инструмента за управление на границите и визите“

[COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)]

и относно „Изменено предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за регионално развитие и относно Кохезионния фонд“

[COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD)]

(2020/C 429/29)

| Докладчик: | Mihai IVAȘCU |
| --- | --- |

Докладчик:

Mihai IVAȘCU

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 8.6.2020 г. и 10.6.2020 г.
  Европейски парламент, 17.6.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 177, член 178 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 20.7.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 217/0/2 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 8.6.2020 г. и 10.6.2020 г.

Европейски парламент, 17.6.2020 г.

Правно основание

Член 177, член 178 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

20.7.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

217/0/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Според прогнозите вследствие на безпрецедентното външно симетрично сътресение от пандемията от COVID-19 безработицата и бедността ще се увеличат драстично, а значителен брой предприятия ще фалират. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК напълно подкрепя инициативата на Комисията да използва бюджета на ЕС, за да мобилизира инвестиции и да предложи финансова подкрепа по време на възстановяването след COVID-19. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Кризата, свързана с COVID-19, доведе до некоординирани ответни действия в отделните държави членки в зависимост от националния и регионалния капацитет. ЕИСК счита, че някои изменения на предложението за РОР са абсолютно необходими и приветства намерението за добавяне на опростяване и гъвкавост за седемте фонда със споделено управление. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита, че предложените възможности за гъвкавост са правилният подход в една сложна икономическа и социална ситуация и ще дадат възможност на държавите членки да използват наличните средства там, където са най-необходими. Възстановяването след COVID-19 следва да съответства на принципите за устойчивост и усилията на ЕФРР, фондовете на политиката на сближаване и други европейски програми да бъдат координирани. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | От друга страна, ЕИСК не е удовлетворен от различията в начина, по който различните държави членки включват и привличат за участие социалните партньори и организациите на гражданското общество в изготвянето на споразуменията за партньорство и в изготвянето и изпълнението на програмите, както и в комитетите за мониторинг. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че трябва да се обърне специално внимание на регионите, които са сериозно засегнати от кризата с COVID-19 и които са изправени пред най-големи трудности да възобновят устойчивото икономическо възстановяване. Социалното приобщаване и намаляването на различията както между държавите членки, така и между отделните региони, са и следва да бъдат основен приоритет на фондовете на политиката на сближаване. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК изразява съгласие с безусловната необходимост от удължена гъвкавост на сроковете и подкрепя предложението трансферите да могат да се извършват в началото на програмния период или във всеки друг момент по време на етапа на изпълнение. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Освен това приемането на временни мерки, които да позволят използването на фондовете при извънредни обстоятелства, ще повиши доверието и ще коригира дисбаланси в икономиката. Очакваният висок публичен дълг ще окаже значително въздействие върху икономиката, ако не е ефикасно подкрепен с всички необходими средства. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Комитетът счита, че е наложително да се даде възможност за по-голяма гъвкавост на бюджета на ЕС за справяне с неблагоприятни сътресения, особено такива, които не са с икономически произход. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК препоръчва ЕС да следва политики за подобряване на трансграничното сътрудничество по време на криза. По-добри протоколи и засилено сътрудничество ще дадат възможност за рационализиран и бърз европейски отговор на всякакви бедствия. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Въведение и представяне на законодателното предложение

| 2.1. | Преди повече от две години Европейската комисия предложи Регламент за определяне на общоприложими разпоредби (РОР) (1), състоящ се от законодателни норми за използването на фондовете на политиката на сближаване за периода 2021—2027 г. Предложената законодателна рамка внесе опростяване, гъвкавост в отговор на нововъзникващите нужди и ефективност при използването на финансови инструменти. Текстът беше обсъден с държавите членки и съответните заинтересовани страни. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | С предложения регламент се въвеждат някои разпоредби, които биха позволили известна свобода на действие при използването на Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд +, Кохезионния фонд, Фонда за справедлив преход и Европейския фонд за морско дело и рибарство. С него също така се изменят финансовите правила за посочените по-горе фондове, както и за фонд „Убежище и миграция“, фонд „Вътрешна сигурност“ и инструмента за управление на границите и визите. ЕИСК приветства намерението да се внесат опростяване и гъвкавост за седемте фонда със споделено управление. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Вследствие на безпрецедентното външно симетрично сътресение от пандемията от COVID-19 нарасналият натиск върху европейските здравни системи беше незабавно последван от сериозни социални и икономически затруднения. Прогнозите сочат, че безработицата и бедността ще се увеличат драстично, а значителен брой предприятия ще фалират. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | За оставащата част от финансовата рамка (края на годината) бяха приети незабавно две законодателни предложения като неотложен отговор на възможните последствия от пандемията: две изменения на Регламент (ЕС) No 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (2), приети съответно на 30 март 2020 г. и на 23 април 2020 г., с цел предоставяне на гъвкавост на държавите членки в опита им да управляват програмите, за да реагират на кризата с COVID-19. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Текущите дискусии относно устойчивата стратегия за излизане от кризата се съсредоточават върху два стълба: Европейския фонд за възстановяване и силна, укрепена многогодишна финансова рамка. Предложеният регламент e насочен към подкрепа за инвестициите по линия на политиката на сближаване в средносрочен и дългосрочен план. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ЕИСК напълно подкрепя инициативата на Комисията да използва бюджета на ЕС, за да мобилизира инвестиции и да предложи финансова подкрепа по време на възстановяването след COVID-19. Това следва да подкрепи по-широки планове за повишаване на конкурентоспособността и устойчивостта на европейската икономика и прилагане на Европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Настоящата криза с COVID-19 показа значението на гъвкавостта и бързото координиране на реакциите на държавите членки и ЕС. Тези поуки следва да намерят отражение в новата правна и финансова рамка, която трябва да докаже своята гъвкавост и способност за реакция при извънредни обстоятелства в бъдеще. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Кризата, свързана с COVID-19, доведе до некоординирани ответни действия в отделните държави членки в зависимост от националния и регионалния капацитет. Това би могло да доведе до асиметрично възстановяване и в същото време да допринесе за увеличаване на регионалните различия и неравенство, което в дългосрочен план би могло да подкопае единния пазар и финансовата стабилност на Европейския съюз. ЕИСК счита, че е от жизненоважно значение да се действа незабавно, за да се предотврати по-нататъшното разпокъсване на единния пазар и да се спазва целта на Договора за насърчаване на сближаването и намаляване на различията. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Икономическото възстановяване се нуждае от големи публични инвестиции, които биха могли да бъдат възпрепятствани от значителния натиск върху публичните финанси, като по този начин спадът се удължи. Поради това за следващата многогодишна финансова рамка са абсолютно необходими някои изменения на предложението за РОР. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Европейският семестър е тясно свързан с инвестициите в рамките на политиката на сближаване, които на свой ред са подходящи, за да се отговори на нуждите, набелязани в процеса на европейския семестър, и да се допринесе активно за икономическото възстановяване. ЕИСК изтъкна нееднократно „необходимостта от създаване на обща европейска рамка, подобна на Споразумението за партньорство в рамките на структурните фондове на ЕС, която да гарантира, че социалните партньори и гражданското общество като цяло могат да участват активно и значимо на всички етапи от разработването и изпълнението на европейския семестър“ (3). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Член 6 от Регламента за определяне на общоприложими разпоредби за седемте фонда установява начина, по който всяка държава членка следва да организира партньорства с компетентните регионални и местни органи, като включва най-малко градските и други публични органи, икономическите и социалните партньори, както и съответните органи, представляващи гражданското общество, партньорите в областта на околната среда и организациите, представляващи основните права и т.н. Всички държави членки следва да включат тези заинтересовани страни в изготвянето на споразуменията за партньорство и в създаването и изпълнението на програмите, както и в рамките на комитетите за мониторинг. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Въпреки че тези насоки са ясни, ЕИСК не е удовлетворен от различията в начина, по който отделните държави членки включват и привличат за участие социалните партньори и организациите на гражданското общество. ЕИСК вече посочи, че „в контекста на тазгодишните специфични за всяка държава препоръки много от държавите членки получиха препоръки относно укрепването на социалния диалог. За да се насърчи участието на социалните партньори, е уместно да се въведат минимални стандарти относно консултирането с националните социални партньори от страна на националните правителства на различните етапи от процеса на европейския семестър.“ (4) |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.5. | По отношение на текущия период на изпълнение ЕИСК признава някои трудности за бенефициерите да финализират навреме одобрените програми. Гъвкавостта е от ключово значение за успешното изпълнение и евентуалното удължаване на срока за изпълнение, като същевременно се гарантира правилно поетапно изпълнение на операциите. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК счита, че предложените възможности за гъвкавост са правилният подход в една сложна икономическа и социална ситуация, при която се очакват извънредни ситуации за следващия период на изпълнение. Все по-ясно е, че икономическото въздействие на пандемията от COVID-19 ще има дългосрочни последици за държавите членки и единственият начин да се гарантира устойчиво излизане от кризата е чрез дълга. Поради това би било от голяма полза да се създаде незабавно рамката, позволяваща на всички държави да внесат гъвкавост по отношение на тяхната стратегия за излизане от кризата и да използват наличните средства там, където те са най-необходими. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК счита, че трябва да се обърне специално внимание на регионите, които са сериозно засегнати от кризата с COVID-19 и които са изправени пред най-големи трудности да възобновят устойчивото икономическо възстановяване. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Социалното приобщаване и намаляването на различията както между държавите членки, така и между различните региони, са и следва да бъдат основен приоритет на фондовете на политиката на сближаване. Тъй като секторите на туризма и културата бяха сериозно засегнати от кризата, предизвикана от COVID-19, те следва да бъдат специално подкрепени. В същото време социалното приобщаване не се ограничава до тези сектори и принципите на Европейския стълб на социалните права следва да бъдат основополагащи при всеки подход. Поради това ЕИСК подкрепя създаването на отделна цел в рамките на ЦП 4 на ЕФРР. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК приветства намерението да се даде възможност за повече гъвкавост на държавите членки по отношение на прехвърлянето на определени суми между различните фондове на ЕС във всеки един момент, който те считат за необходим. Правната рамка на политиката на сближаване следва да бъде бързо адаптирана към новите реалности, за да може лесно да се приемат и въведат специално разработени механизми. Гъвкавостта и дерогациите от съществуващите правила биха могли да се окажат от първостепенно значение в подобни трудни икономически и социални обстоятелства. Поради това ЕИСК подкрепя оправомощаването на Европейската комисия да приема необходимите актове за изпълнение. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Предложените изменения въвеждат известна гъвкавост, даваща на държавите членки да изискват прехвърляния между фондовете или от фондовете към всеки друг инструмент, изпълняван при пряко или непряко управление. ЕИСК изразява съгласие с безусловната необходимост от удължена гъвкавост на сроковете и подкрепя предложението трансферите да могат да се извършват в началото на програмния период или във всеки друг момент по време на етапа на изпълнение. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Пактът за стабилност и растеж подкрепя координацията между бюджетните политики и зачитането на принципа на стабилни публични финанси, които са от съществено значение за постигането на устойчиво икономическо възстановяване и растеж. ЕИСК счита, че приемането на временни мерки, които да позволят използването на фондовете при извънредни обстоятелства, ще увеличи доверието и ще доведе до коригиране на дисбаланси в икономиката. Очакваният висок публичен дълг ще окаже значително въздействие върху икономиката, ако не е ефикасно подкрепен с всички необходими средства. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК счита, че следва да има ясни механизми за взаимно допълване между различните европейски потоци на финансиране. Като се има предвид това, възстановяването след COVID-19 следва да съответства на принципите за устойчивост и усилията на ЕФРР, фондовете на политиката на сближаване и други европейски програми да бъдат координирани. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК приветства добавянето на „извънредни и необичайни обстоятелства“ по отношение на мерките, свързани с доброто икономическо управление. В съответствие с необходимостта от по-голяма гъвкавост при реагиране на извънредни обстоятелства като кризата с COVID-19, ЕИСК счита за необходимо да се промени заглавието на глава III от дял 2. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК напълно подкрепя предложеното въвеждане на член 15а. Комитетът счита, че е наложително да се даде възможност за по-голяма гъвкавост на бюджета на ЕС за справяне с неблагоприятни сътресения, особено такива, които не са с икономически произход. Освен това гъвкавостта въвежда основателен подход, според който междинните плащания могат по изключение да бъдат увеличени с до 10 % над приложимия процент на съфинансиране, но без да надвишават квотата от 100 %. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК счита за целесъобразно включването на обосновка за прехвърлянията в член 8, буква г), тъй като това ще даде възможност за по-добър надзор и прозрачност. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Освен това изменението на съображение (71) гарантира предоставянето на изпълнителните правомощия по отношение на временните мерки за използване на фондовете на Европейската комисия без процедури на комитет. Предлага се допълнителна гъвкавост за всяко прехвърляне от един фонд към друг, което може да бъде поискано от всяка държава членка, и което не може да надвишава 5 % от общия размер на отпуснатите средства по всеки един от фондовете. Допълнително прехвърляне до 5 % между ЕФРР, ЕСФ + и Кохезионния фонд може да бъде поискано и по целта „Инвестиции за растеж и работни места“. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | ЕИСК изразява съгласие относно значението на МСП в икономиката и приветства допълнителното внимание, което им се отделя. Освен това следва да се постави специален акцент върху МСП, които генерират растеж и създават висококачествени работни места, необходими за намаляване на неравенствата и различията. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Пандемията от COVID-19 показа, че цифровото образование поставя многобройни предизвикателства. Само осигуряването на достъп до ИКТ и цифрово оборудване за учащи се в неравностойно положение не е достатъчно. ЕИСК препоръчва държавите членки да проучат начини за осигуряване на достъп до цифрови платформи. Освен това учащите в неравностойно положение и някои възрастни учители не разполагат с необходимите умения, за да работят ефикасно с цифрови инструменти и цифрово съдържание. Ето защо ЕИСК призовава за допълнителни незабавни инвестиции в повишаване на квалификацията. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ЕИСК подкрепя предложеното намаление на прага от 10 милиона евро на 5 милиона евро за операция, подлежаща на поетапно изпълнение, при условие че са изпълнени всички други условия, посочени в член 111. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | В допълнение към увеличаването на капацитета във връзка с медицинското оборудване и доставки, ЕИСК препоръчва ЕС да следва политики за подобряване на трансграничното сътрудничество по време на криза. Бедствията и природните кризи не спират на държавната граница. По време на пандемията координацията и съвместните реакции на държавите членки бяха много ограничени, неорганизирани и подчинени на вътрешни цели. Подобряването на протоколите и сътрудничеството ще премахне много от първоначалните затруднения и ще даде възможност за организиран и бърз европейски отговор на всякакви бедствия. |
| --- | --- |

4.14.

Брюксел, 18 септември 2020 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 375 final, 2018/0196(COD).

1

(2)  ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320.

2

(3)  Вж. становището по собствена инициатива на ЕИСК относно „Европейски семестър и политика на сближаване — Към нова европейска стратегия за периода след 2020 г.“, ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 39.

3

(4)  ОВ C 47, 11.2.2020 г., стp. 113.

4

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/240 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/240

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно механизма за отпускане на заеми в публичния сектор в рамките на Механизма за справедлив преход“

[COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)]

и относно „Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Фонда за справедлив преход“

[COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD)]

(2020/C 429/30)

| Докладчик: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Докладчик:

Petr ZAHRADNÍK

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 8.6.2020 г. и 10.6.2020 г.
  Европейски парламент, 17.6.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 175, параграф 3 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 20.7.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 219/0/1 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 8.6.2020 г. и 10.6.2020 г.

Европейски парламент, 17.6.2020 г.

Правно основание

Член 175, параграф 3 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

20.7.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

219/0/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК категорично подкрепя и оценява голямото увеличение на разпределените финансови средства в рамките на Фонда за справедлив преход (ФСП) за улесняване на преминаването от икономика и общество с висок въглероден интензитет към такива, които са по-съвременни, устойчиви и диверсифицирани. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК е дълбоко убеден, че за постигането на оптимален резултат в процеса на справедлив преход от голямо значение са не само насочените към точно определени области на подкрепа достатъчни финансови ресурси от съвременен тип, но и гъвкавото тълкуване на правилата за държавна помощ. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК оценява високо предложението за механизъм за отпускане на заеми в публичния сектор и счита, че той е иновативен, оригинален и крайно необходим на субектите от публичния сектор по пътя им към климатичен преход. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК подчертава, че след новите предложения, свързани с плана за възстановяване и с инструмента Next Generation EU, ФСП има реален шанс да се превърне в много важен инструмент на бъдещата МФР за периода 2021 — 2027 г., като ползите от него ще бъдат не само за Зеления пакт на ЕС, но и за възстановяването и реконструкцията след COVID. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК призовава съответните институции на ЕС да ускорят, доколкото е възможно, работата, свързана с подготовката, одобрението и прилагането на коригирания ФСП, с цел той скоро да започне да функционира на практика. В този процес времето е параметър от съдбоносно значение. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК приветства специалното внимание, което се обръща в механизма за отпускане на заеми в публичния сектор на по-слабо развитите региони в справедливия преход. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК изразява убеждение, че новаторската идея, на която се основава механизмът за отпускане на заеми в публичния сектор, би могла да послужи за източник на вдъхновение и на подобен вид финансови продукти на равнището на държавите членки. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК счита, че критериите за допустимост и подбор, както и предложените области за инвестиции са изключително уместни за целта на един справедлив преход. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Освен това ЕИСК приветства и подкрепя и допълнително финансиране в полза на програмата InvestEU и нейната специална схема за справедлив преход, която увеличава потенциала за използване на финансови инструменти в процеса на справедлив преход. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Проблемът и контекстът

| 2.1. | На своето пленарно заседание през юни 2020 г. ЕИСК прие становището относно Фонда за справедлив преход (1), в което подробно се разяснява позицията на Комитета по темата относно процеса на справедлив преход и се разглежда ситуацията след COVID. Естествено остават валидни неговите общи резултати, заключения и препоръки. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Въпреки това в края на май — през този несигурен период — Европейската комисия публикува своя план за възстановяване, като и трите стълба на Механизма за справедлив преход (МСП) представляват значителна част от програмата Next Generation EU. В сравнение с първоначалното предложение от януари 2020 г. МСП би следвало да функционира със значително повече финансови средства и с по-висока база. В предложения нов набор от документи се отразява симбиозата между целите на Зеления пакт на ЕС и плана за възстановяване и гъвкавост след COVID и очакваното им съвместно съществуване. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Сега той функционира под наименованието Платформа за справедлив преход (ПСП), която следва да осигури техническа и консултантска помощ на заинтересованите страни от публичния и частния сектор във въгледобивните региони и в други региони с висок въглероден интензитет, за да разполагат с достатъчно информация относно възможностите за финансиране. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Коригираният МСП ще функционира по-нататък със своите три стълба:






  — | Фонд за справедлив преход; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

Фонд за справедлив преход;

| — | схема за справедлив преход в рамките на програмата InvestEU; |
| --- | --- |

—

схема за справедлив преход в рамките на програмата InvestEU;

| — | механизъм за отпускане на заеми в публичния сектор. |
| --- | --- |

—

механизъм за отпускане на заеми в публичния сектор.

От друга страна, пандемията от COVID доказа обосновката за продължаването на изпълнението на разумните цели на Зеления пакт и подкрепата за процеса на икономическо преструктуриране, особено в уязвимите регионите и територии. Ето защо МСП беше предложен с цел солидно увеличаване на неговите финансови средства и неговата база.

| 2.5. | Основните промени в сравнение с предложенията от януари 2020 г. са:






  — | солидно увеличение на финансовите ресурси основно за ФСП — предлага се първоначалните базисни финансови ресурси да бъдат увеличени от 7,5oмилиарда евро на 40 милиарда евро (допълнителни 2,5oмилиарда евро в рамките на обикновената МФР и нови 30oмилиарда евро по линия на Next Generation EU; правилото за умножаване (от 1,5 до 3 пъти) на финансовата база на ФСП чрез трансфери от ЕФРР или ЕСФ+ е свързано само с източниците в рамките на МФР за периода 2021 — 2027 г., а не за тези в инструмента Next Generation EU; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

солидно увеличение на финансовите ресурси основно за ФСП — предлага се първоначалните базисни финансови ресурси да бъдат увеличени от 7,5oмилиарда евро на 40 милиарда евро (допълнителни 2,5oмилиарда евро в рамките на обикновената МФР и нови 30oмилиарда евро по линия на Next Generation EU; правилото за умножаване (от 1,5 до 3 пъти) на финансовата база на ФСП чрез трансфери от ЕФРР или ЕСФ+ е свързано само с източниците в рамките на МФР за периода 2021 — 2027 г., а не за тези в инструмента Next Generation EU;

| — | повече източници в полза на InvestEU — гарантираната сума ще се удвои; компонентът за устойчива инфраструктура ще работи с 20oмилиарда евро, компонентът за научни изследвания, иновации и цифровизация — с 10oмилиарда евро, същата сума се отпуска за компонента за МСП, компонентът за социални инвестиции и умения разполага с 3,6oмилиарда евро, а финансовите средства за предложения нов компонент за стратегически европейски инвестиции е 31 милиарда евро; |
| --- | --- |

—

повече източници в полза на InvestEU — гарантираната сума ще се удвои; компонентът за устойчива инфраструктура ще работи с 20oмилиарда евро, компонентът за научни изследвания, иновации и цифровизация — с 10oмилиарда евро, същата сума се отпуска за компонента за МСП, компонентът за социални инвестиции и умения разполага с 3,6oмилиарда евро, а финансовите средства за предложения нов компонент за стратегически европейски инвестиции е 31 милиарда евро;

| — | чрез този пакет механизмът за отпускане на заеми получава правно основание за това предложение и представлява уникална и иновативна комбинация от практическо прилагане на финансови инструменти и субсидии. |
| --- | --- |

—

чрез този пакет механизмът за отпускане на заеми получава правно основание за това предложение и представлява уникална и иновативна комбинация от практическо прилагане на финансови инструменти и субсидии.

| 2.6. | Другите предложени елементи в пакета на Европейската комисия от януари 2020 г. остават непроменени и са валидни в пълна степен. Те са свързани с подпомаганите (и изключените от помощта) дейности и области, с процесите на прилагане (няколко алтернативи на оперативните програми), с ролята на териториалните планове за справедлив преход като основните съпътстващи документи, които са от решаващо значение за помощта, както и видовете бенефициери. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Уместно е предложенията, свързани с коригирания МСП, да се разглеждат като само един елемент от структурата на една всеобхватна и взаимносвързана мозайка, представена чрез пакета за програмата Next Generation EU, както и чрез коригирането на предложението за МФР за периода 2021 — 2027 г. за увеличаване на фискалната (бюджетната) база на ЕС, и той да се насочи към сегашните неотложни нужди. Предложените фискални мерки допълват и вече приетите спешни стъпки в паричните и структурните политики, както и в регулаторните рамки. Необходимо е те да бъдат подкрепени и от паралелни усилия за подобряване на банковия съюз и на съюза на капиталовите пазари. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Пакетът за създаване на инструмент за възстановяване и за коригиране на МФР за периода 2021 — 2027 г. спрямо нуждите на ситуацията след COVID се считат за изключителна, но и за необходима и неотложна стъпка във финансирането на ЕС. Бюджетната политика на ЕС при сегашните обстоятелства и правила просто не би била достатъчно гъвкава и не би била в състояние да предприеме действия, които видимо биха помогнали за разрешаването на ситуацията с кризата. От друга страна, предложението може да изглежда твърде възможно в сегашната политическа ситуация. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства това предложение, тъй като в него структурните реформи и подкрепа за икономическата диверсификация се признават като много важен дългосрочен приоритет на ЕС. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК разглежда коригирането на МСП от гледна точка на целия инструмент за възстановяване и счита, че той е справедлив, иновативен, приобщаващ и ефективен инструмент за подкрепа на регионите и териториите, изправени пред екологичния преход от въгледобивни промишлени отрасли и промишлени отрасли с висок въглероден интензитет към съвременни и устойчиво диверсифицирани икономически дейности. В съчетание с възможно най-гъвкавото тълкуване на правилата за държавна помощ той вече предлага реална възможност за подпомагане на постиженията на един справедлив преход в тези области. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК подкрепя идеята за ускорено използване на допълнителното финансиране от ФСП в рамките на Next Generation EU (30oмилиарда евро), за да се помогне за солидното ускоряване на инвестициите в екологичния преход най-късно до 2024 г. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК призовава Европейската комисия да създаде съответната рамка, за да може увеличеният инструмент ФСП да е готов още в началото на 2021 г., когато конкретни региони биха могли да пострадат сериозно от последиците от кризата върху техните икономически показатели и социални и екологични условия. Също така ЕИСК призовава държавите членки да ускорят работата по териториалните планове за справедлив преход — документът sine qua non за стратегическо планиране, необходим за осигуряването на достъп до финансиране и от трите стълба на МСП. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК приветства също и допълнителните средства по програмата Invest EU, които са от полза за отделни региони, за да посрещнат нуждите си, свързани с екологичния преход. Комитетът приветства факта, че чрез някой от компонентите на политиката на InvestEU ще бъде възможна подкрепа в рамките на схемата за справедлив преход в полза на инвестициите в регионите в справедлив преход в зависимост от конкретните инвестиционни потребности, установени от държавите членки в техните териториални планове за справедлив преход. ЕИСК подкрепя и участието на предложения нов компонент за стратегически европейски инвестиции в дейностите, обхванати от МСП. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК оценява факта, че включването на проектите от InvestEU във втория стълб на МСП е насочено към икономически жизнеспособните и пазарно изпитаните инвестиции от субекти от публичния и частния сектор посредством иновативно финансиране. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК категорично подкрепя и оценява идеята за механизъм за отпускане на заеми в публичния сектор, който представлява изключително иновативно решение за публичния сектор, включващо продукт, разработен съвместно от Европейската комисия и ЕЦБ, като целта е да се съчетае компонент за заеми с безвъзмездни средства. Този микс трябва да мобилизира приблизително 30oмилиарда евро публични инвестиции в полза на енергийната и транспортната инфраструктура, районните отоплителни мрежи, обществения транспорт, мерките за енергийна ефективност, социалната инфраструктура и други видове проекти за подкрепа на засегнатите общности и региони и подобряване на тяхното благосъстояние и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК подчертава иновативния и оригинален характер на механизма за отпускане на заеми в публичния сектор, който на равнището на проектите подпомага прилагането на финансови инструменти с допълнителни безвъзмездни средства. ЕИСК подкрепя предложената идея този инструмент да допълва ФСП и хоризонталната финансова схема в рамките на InvestEU. На този фон изглежда логично изискването проектите, подпомагани от механизма за отпускане на заеми в публичния сектор, да не могат да получават други източници на финансиране от ЕС. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК зачита факта, че компонентът за безвъзмездни средства ще се управлява директно от Европейската комисия и че до края на 2024 г. ще се преразпределя посредством система от национални пакети. В този контекст ЕИСК призовава Комисията да продължи бързо със стартирането на поканите за представяне на предложения веднага щом бъдат приети териториалните планове за справедлив преход, а държавите членки да продължат с подготовката на проектите, както досега. Това би могло да гарантира, че заделените за държавите членки ресурси ще бъдат изразходвани с поканите за представяне на предложения, стартирали до края на 2024 г. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК напълно осъзнава изключителността и оригиналността на иновативния инструмент „механизъм за отпускане на заеми в публичния сектор“ за подкрепа на инвестициите на публичните субекти, които отговарят на изискванията на климатичния преход и не гарантират достатъчно приходи. Ето защо компонентът за безвъзмездни средства е решаващ за практическото осигуряване на икономическите, социалните и екологичните проекти, които не са достатъчно жизнеспособни във финансово отношение и следователно не могат да бъдат финансирани само с финансовите инструменти. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК подчертава голямото значение на териториалните планове за справедлив преход, които са еднакво значими и за трите стълба на МСП. ЕИСК изразява съгласие, че само държавите членки с вече одобрени териториални планове за справедлив преход могат да получат достъп до финансирането. Тези планове действително са ключово средство за ускоряване на поетите от държавите членки ангажименти за напредване към неутрална по отношение на климата икономика. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК приветства идеята проектите в по-слабо развитите региони (т.e. с БВП на глава от населението, ненадвишаващ 75 % от средния за ЕС) да получат безвъзмездни средства върху заема с 5 процентни пункта повече от проектите в други територии (до 20 % спрямо 15 %). ЕИСК обаче е загрижен от факта, че ефективното равнище на предоставяне на безвъзмездни средства може да бъде едва 5 — 7 % в сравнение с общата стойност на проекта. Това може да не доведе до достатъчно стимули за получаване на финансиране за проектите. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК също така счита, че участието на други финансови партньори освен ЕИБ би било от полза за усвояването на предложените за механизма ресурси. То би създало възможност за други финансови институции, базирани в държавите членки, да развият този оригинален и иновативен продукт и да го предлагат на съответните си клиенти. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК счита, че ПСП е важна, особено за предлагането на бенефициерите на подходяща и еднаква информация и технически консултации, които допринасят за ефикасността на отпуснатото финансиране. В този контекст ЕИСК подчертава също и значението на предоставената помощ на държавите членки за разработването на техните териториални планове за справедлив преход чрез съответните покани за представяне на предложения и подкрепа, които Комисията стартира. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК настоява Европейската комисия да прецизира обхвата на схемата за справедлив преход в рамките на коригираната програма InvestEU, както и допустимостта на основаните на Зеления пакт проекти в компонента за стратегически европейски инвестиции. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Що се отнася до механизма за отпускане на заеми в публичния сектор, ЕИСК оценява предложението за подкрепа на публичните инвестиции чрез преференциални условия за отпускане на заеми, насочени към най-неблагоприятно засегнатите от климатичния преход територии, които отговарят на териториалните планове за справедлив преход. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК зачита изискванията към критериите за подбор на проекти и тяхното приоритетно определяне и изразява съгласие с идеята те да бъдат подробно посочени в поканите за представяне на предложения на национално равнище. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК препоръчва Европейската комисия да определи и да прецизира областите на полезно взаимодействие с другите инструменти на Next Generation EU, за да се подкрепи интегрираният подход и едновременно с това да се премахнат припокриванията. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК оценява високо факта, че отговарящите на условията бенефициери са заинтересованите страни от всички съответни области, а именно институциите от публичния сектор (държавата, регионите, градовете и общините), предприятията, научноизследователските институции и университетите, училищата, учебните заведения, консултантите относно пазара на труда и НПО. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК призовава Съвета и държавите членки да приключат възможно най-скоро цялата необходима подготвителна работа за въвеждането на МСП. От Европейската Комисия се изисква да одобри възможно най-бързо при ускорена процедура програмите на държавите членки в рамките на МСП. Само по този начин ще бъде възможно да се сведат до минимум забавянията при усвояването на финансирането и да се постигнат желаните положителни ефекти върху икономическото положение в ЕС. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК подчертава, че планираният трансфер от ЕСФ+ в полза на ФСП не следва да излага на риск осъществяването на редовните проекти по линия на ESF+. Целта е да се създаде достатъчна финансова база за социално ориентирани проекти (преквалификация, образование, обучение и т.н.) в рамките на ФСП. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | По отношение на механизма за отпускане на заеми в публичния сектор ЕИСК счита за уместна широката гама от области, които ще се подпомагат, и оценява неговата съвместимост с другите стълбове на МСП, както и с някои други финансови механизми и инструменти в рамките на МФР. |
| --- | --- |

4.8.

Брюксел, 18 септември 2020 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ C 311, 18.9.2020, стр. 55.

1

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/245 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/245

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Изменено предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+)“

(COM(2020) 447 — 2018-206-COD)

(2020/C 429/31)

| Главен докладчик: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |
| Главен съдокладчик: | Carlos Manuel TRINDADE |

Главен докладчик:

Krzysztof BALON

Главен съдокладчик:

Carlos Manuel TRINDADE

| Консултация | Европейски парламент, 17.6.2020 г.
  Съвет, 9.6.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Решение на Бюрото | 9.6.2020 г. |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 215/0/6 |

Консултация

Европейски парламент, 17.6.2020 г.

Съвет, 9.6.2020 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на Бюрото

9.6.2020 г.

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

215/0/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Икономиката, пазарът на труда, системите на социалното подпомагане и здравеопазването на Европейския съюз понесоха безпрецедентно и дълбоко сътресение вследствие на пандемията от COVID-19. Пандемията поражда многобройни и мащабни социални предизвикателства от рода на задълбочаването на неравенствата и бързото увеличаване на бедността в резултат на загуба на работни места и предвидимо увеличаване на социалното и трудовото изключване на уязвими групи. Ако Европа иска да остане конкурентоспособна в световната икономика и да защитава, зачита и прилага принципите на Европейския стълб на социалните права (ЕССП), трябва надлежно да приведе в съответствие своите икономически и социални политики, по-специално по време на криза. За да посрещне тези предизвикателства, ЕС следва да предприеме подходящи действия, не на последно място във връзка с многогодишната финансова рамка (МФР), в това число Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Във фазата на възстановяване е важно да се гарантира съгласуваност при използването на различните европейски фондове, за да се избегнат разпокъсани интервенции на национално равнище. Поради това ЕИСК твърдо подкрепя разрешаване на съфинансиране на операциите по линия на ЕСФ+ чрез Механизма за възстановяване и устойчивост. Освен това използването на ЕСФ+ за финансиране на операции в подкрепа на екологичния и цифровия преход следва да акцентира върху повишаване на квалификацията и преквалификация в допълнение към други европейски фондове в рамките на МФР и към Механизма за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | В регламента за ЕСФ+ не са предвидени подходящи финансови средства за посрещане на нуждите на политиката за социално сближаване. Във връзка с това ЕИСК твърдо се противопоставя на намаляването на общия финансов пакет за ЕСФ+ за периода 2021-2027 г. Следва да се премахне задължителният механизъм за преразпределение на средства от ЕСФ+ и/или ЕФРР към Фонда за справедлив преход. Ставките на съфинансиране от настоящата МФР следва да се запазят. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК отново отправя искането си от предишното становище за разпределяне към ЕСФ+ на 30 % от всички ресурси, разпределени за политиката за икономическо, социално и териториално сближаване, и в допълнение към това за разпределяне за мерки за социално приобщаване на 30 % от съществуващите в ЕСФ+ ресурси. Тъй като в измененото предложение се предвижда разпределяне на 5 % от ресурсите за справяне с детската бедност, това искане е абсолютният необходим минимум. Същевременно ЕИСК подкрепя увеличаване на минималния пакет за приобщаване на незаетите с работа, учене или обучение (NEET) на 15 %; по-високите проценти на NEET при жените в някои региони на ЕС следва да се вземат под внимание посредством специално разпределени средства. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Предвид ролята на ЕСФ+ за прилагането на ЕССП, ЕИСК настоятелно призовава Европейската комисия (ЕК) и държавите членки да обмислят по-подходящо наблюдение на социалното положение в европейския семестър посредством включване на списък с договорени показатели, които са в състояние да предоставят надеждна и подходяща информация относно социалните промени в ЕС. ЕИСК ще подготви в близко бъдеще свое собствено предложение за такъв списък. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Като признава важната роля на социалната икономика, включително на доставчиците на социални услуги, в социалното измерение на ЕС и нейната съществена роля по време на криза и възстановяване, ЕИСК повтаря искането си, формулирано в предишното становище (1), подкрепата за действия в областта на социалната икономика, в това число за организации с нестопанска цел, предоставящи подкрепа и услуги на хората, да се превърне в конкретна самостоятелна цел в рамките на ЕСФ+. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | В случаите, в които ЕСФ+ се използва за съфинансиране на социални услуги от общ интерес, в регламента следва да се посочи, че тези услуги трябва да отговарят на критериите за всеобщ достъп, високо качество и финансова достъпност. Във връзка с премахването на направление „Здраве“ от ЕСФ+ е необходимо да се определи по-добре целевата група, към която да се насочат ресурсите за подкрепа на здравеопазването, но и на дългосрочните грижи за уязвими лица. Освен това семействата и лицата, полагащи грижи неформално, трябва да бъдат определени като изрична целева група на ЕСФ+, за да се гарантира, че получават пълна подкрепа за посрещане на бъдещи сътресения. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | За да се насърчи европейската солидарност, която пострада сериозно от настоящата криза, е необходимо съществено увеличаване на пакета за транснационални или междудържавни проекти, мрежи или компоненти. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Дори и ЕСФ+ да включва конкретна цел за интегриране на граждани на трети държави, ЕИСК препоръчва да се въведе съображение, в което да се пояснява, че регламентите на ЕС не съдържат ограничения относно достъпа на бежанци, търсещи убежище лица и мигранти от трети държави до активни мерки или относно достъпа до социално подпомагане в случай на достъп до такива мерки. Освен това ЕИСК призовава държавите членки да се въздържат от използване на ограничения, които задълбочават социалното изключване на мигрантите. Това се отнася и за други уязвими групи, например етническите малцинства. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Освен това е по-важно от всякога да се прилага изцяло принципът на партньорство, като се включват социалните партньори и други организации на гражданското общество. Съществена предпоставка за постигане на това е осигуряването на подходящо финансиране за изграждането на капацитета на социалните партньори и други организации на гражданското общество, по-специално на техните мрежи и федерации. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Въведение

| 2.1. | На 30 май 2018 г. ЕК прие предложението си за регламент относно ЕСФ+ (2), в което бяха отразени допълнителните предизвикателства, пред които е изправен ЕС — недостатъчно равнище на уменията, незадоволителни резултати по отношение на активната политика за пазара на труда и образователните системи, предизвикателства, произтичащи от новите технологии и новите форми на труд, ниска мобилност на работната сила и социално изключване. На 17 октомври 2018 г. ЕИСК прие становище относно това предложение, като основното съдържане на това становище продължава да бъде актуално (3). В отговор на социалните и икономическите последици от пандемията от COVID-19, на 28 май 2020 г. ЕК прие изменено предложение за ЕСФ+ (4), което е предметът на настоящото становище, изготвено по искане на ЕК от 28 май и на Европейския парламент от 9 юни 2020 г. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Икономиката, пазарът на труда, системите на социалното подпомагане и здравеопазването на ЕС понесоха безпрецедентно и дълбоко сътресение вследствие на пандемията от COVID-19. Преките и косвените последици от пандемията от COVID-19 оказват и ще продължат да оказват значително вредно въздействие върху всички държави членки, като причиняват не само значителен краткосрочен спад в БВП, но и увеличаващи се социални неравенства и растяща бедност и безработица, в това число сред младите хора, особено в средносрочен и дългосрочен план. Основното предизвикателство ще бъде бързо растящата бедност вследствие, наред с другото, на загубата на работни места и „новото“ социално и трудово изключване на уязвими групи, в това число хора с увреждания, роми и мигранти. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | От друга страна, ЕС изпитва затруднения при управлението на предизвикателството, свързано с голямата продължителност на живота, както трагично показва броят на възрастните хора, починали от COVID-19 в домове за грижи в няколко държави членки. Налице са не само проблемите, пред които са изправени възрастните хора, но и европейски слабости по отношение на солидарността между поколенията, които се нуждаят от силни интервенции на равнището на ЕС и на национално равнище. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Допълнителни неотдавнашни и текущи събития задълбочиха структурните предизвикателства, произтичащи от глобализацията на икономиката, управлението на миграционните потоци и повишената заплаха за сигурността, прехода към чиста енергия, технологичното развитие, застаряващата работна сила и нарастващите несъответствия между търсенето и предлагането на умения и работна ръка в едни и същи сектори и региони, с които се сблъскват по-специално МСП. ЕС трябва да се подготви за настоящите и бъдещите предизвикателства, като инвестира в съответни умения в подкрепа на екологичния и цифровия преход и направи растежа по-приобщаващ посредством подобряване на политиките за заетост и социалните политики, като същевременно взема предвид икономическата и промишлената устойчивост. ЕИСК приветства подкрепата от ЕСФ+ за мерките, необходими за постигането на тези цели, както е описано в новото съображение 14 на предложението. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | За да посрещне тези предизвикателства, ЕС следва да предприеме подходящи действия, не на последно място посредством приспособяване на МФР — в това число Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+) — спрямо новите гранични условия. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Дори по време на криза всички заинтересовани страни на европейско, национално и регионално равнище следва да спазват правилата за добро управление и принципите на правовата държава при планирането, изпълнението и оценяването на операциите на ЕСФ+. ЕК следва да гарантира, че заявленията към ЕСФ+, подавани от социални партньори и организации на гражданското общество, ще бъдат оценявани справедливо въз основа на прозрачни критерии. Освен това е по-важно от всякога да се защитава и да се изпълнява правилно принципът на партньорство въз основа на Кодекса за поведение с включване на социалните партньори и други организации на гражданското общество. Съществена предпоставка за постигане на това е осигуряването на подходящо финансиране на изграждането на капацитета на социалните партньори и други организации на гражданското общество, включително на техните мрежи и федерации. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ЕИСК изразява дълбоко съжаление, че в изменения текст на регламента е избран вариантът без консултации с външни заинтересовани страни. Доводът за спешност не е достатъчно убедителен, за да обоснове незачитането на основния принцип за консултации със заинтересованите страни относно промени в толкова важен регламент. Въпреки това ЕИСК приветства информацията, че се провеждат консултации с държавите членки и с Европейския парламент, които се надяваме да доведат до значителни подобрения в някои аспекти на предложението. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Основни аспекти на измененото предложение на Европейската комисия

| 3.1. | Увеличаване на изискванията за тематична концентрация за младежката заетост предвид опасностите от изключително висока младежка безработица и увеличаващия се дял на незаети с работа, учене или обучение млади хора (NEET): държавите членки с дял на NEET сред младите хора (възрастова група 15—29 години) над средното равнище за ЕС следва да заделят най-малко 15 % от своите средства от ЕСФ+ при споделено управление (спрямо 10 % в първоначалното предложение на Комисията) за целенасочени действия и структурни реформи в подкрепа на младите хора. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Преодоляване на детската бедност: ЕК предлага да се включат съображение и член, с които държавите членки да бъдат задължени да насочат най-малко 5 % от средствата на ЕСФ+ при споделено управление към преодоляване на детската бедност. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Насърчаване на екологичния и цифровия преход в съответствие с промишлената стратегия на ЕС (5): въз основа на предположението, че след пандемията от COVID-19 ще се установят „нови нормални условия“, ще се появят нови модели в европейските промишлени екосистеми, включително нови местни вериги за създаване на стойност, които ще изискват нови умения за нови видове професии. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Строго следване на хоризонталния принцип на равенство между половете от всички държави членки: предвид факта, че пандемията от COVID-19 оказа непропорционално социално-икономическо въздействие върху жените. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Премахване на направление „Здраве“ от ЕСФ+, като същевременно се запазват разпоредбите, които изискват осигуряване на полезни взаимодействия и взаимно допълване на действията между ЕСФ+ и новата програма „ЕС в подкрепа на здравето“, предвид необходимостта от тясно координиране на двете програми: във връзка с предложението на ЕК за създаване на значително по-силна и самостоятелна програма за здравето (6). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Гарантиране, че в правната уредба на политиката на сближаване се предвиждат механизми, които могат бързо да бъдат използвани, ако възникнат извънредни обстоятелства през следващото десетилетие: ЕК предлага временни мерки за използването на ЕСФ+ в отговор на извънредни и необичайни обстоятелства, които обхващат дерогации от определени правила, за да се подпомогне реакцията при такива обстоятелства. Това включва например разширяване на обхвата на ЕСФ+, така че да бъде включена подкрепа за схеми за работа с намалено работно време, които не са съчетани с активни мерки и достъп до здравеопазване, включително за хора, които не са в непосредствено социално-икономическо затруднение, както и възможността за облекчаване на изискванията за тематична концентрация. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Предложения на ЕИСК относно изменения проект на регламент

| 4.1. | Ако Европа иска да остане конкурентоспособна в световната икономика и да защитава, зачита и прилага правата, заложени в ЕССП — по-специално качествени работни места, качествено образование и обучение, широк и равен достъп до здравеопазване и социални услуги, социално приобщаване и активно участие в обществото на хората с увреждания и другите уязвими групи — тя трябва надлежно да приведе в съответствие своите икономически и социални политики, по-специално по време на криза. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Във връзка с това е необходимо да бъде надлежно разгледано финансирането на социалното измерение на ЕС чрез Механизма за възстановяване и устойчивост и бюджета на ЕС за финансовата перспектива за периода 2021—2027 г., в който е включен и ЕСФ+. Във връзка с това ЕИСК твърдо подкрепя разрешаване на съфинансиране на ЕСФ+ чрез Механизма за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Освен това използването на ЕСФ+ за финансиране на операции в подкрепа на екологичния и цифровия преход следва да акцентира върху повишаване на квалификацията и преквалификация в допълнение към други европейски фондове в рамките на МФР и към Механизма за възстановяване и устойчивост. Във фазата на възстановяване е важно да се гарантира съгласуваност при използването на различните европейски фондове, за да се избегне разпокъсаността на интервенциите на национално равнище. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК твърдо се противопоставя на намаляването на общия финансов пакет за ЕСФ+ за периода 2021—2027 г. от предишната планирана сума в размер на около 101 милиарда евро (по текущи цени) на настоящата планирана сума от около 97 милиарда евро; това намаляване не е обосновано от премахването на направление „Здраве“ (за което преди бяха заделени около 413 милиона евро). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | До значително намаляване на ЕСФ+ би могъл да доведе член 21а от Регламента за общоприложимите разпоредби, който задължава държавите членки да преразпределят между 1,5 и 3 EUR от ЕСФ+ и/или ЕФРР за всяко евро от Фонда за справедлив преход (до 20 % от съответния фонд). Поради това този задължителен механизъм за преразпределение следва да се премахне. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Предложените намаления на процентите на съфинансиране от ЕС са неприемливи и ще доведат до трудности за съществуващите структури за финансиране. Държавите членки прехвърлят голяма част от съфинасирането на организаторите на проекти. Вместо да се генерира допълнително национално финансиране, по-ниските проценти на съфинансиране от ЕС водят до финансови затруднения за организациите, изпълняващи проекти. Поради това следва да се запазят процентите на съфинансиране от настоящия период на финансиране. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Предвид факта, че ЕСФ+ е основният финансов инструмент за прилагане на ЕССП, ЕИСК призова още в предишното си становище (7) за разпределяне към ЕСФ+ на 30 % от всички ресурси, разпределени за политиката за икономическо, социално и териториално сближаване, и в допълнение към това за разпределяне за мерки за социално приобщаване на 30 % от съществуващите в ЕСФ+ ресурси. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Освен това ЕИСК счита, че мащабът на икономическите и социалните предизвикателства, пред които ще бъдем изправени по време на социалната криза след COVID-19, изисква гаранция, че ЕСФ+ ще се използва балансирано в цяла Европа. Във връзка с това ЕИСК изразява отново несъгласието си с премахването на минималния дял (понастоящем възлизащ на 23,1 %) на финансирането, предназначено за политиката на сближаване. Една от целите на ЕСФ+ е допълнителна подкрепа за най-отдалечените региони и слабо населените райони, както и подкрепа за мобилността на работната сила, което освен това съответства в голяма степен и на политиката на сближаване. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Предвид факта, че в измененото предложение се предвижда разпределяне на 25 % от ресурсите за социално приобщаване и на 5 % за справяне с детската бедност, искането за разпределяне на 30 % за социално приобщаване е абсолютният необходим минимум. Освен това в зависимост от конкретното положение в даден район следва да е възможно да се разпределят повече от 5 % от средствата за борба с детската бедност (като част от разпределените 30 % от средствата за социално приобщаване). В това отношение мерките за справяне с детската бедност следва да се осъществяват в съответствие с Препоръка 2013/112/EС на Комисията от 20 февруари 2013 г. относно „Инвестициите в децата — изход от порочния кръг на неравностойното положение“ (8), като се вземе под внимание и Feasibility Study for a Child Guarantee (Final Report) (9) („Изследване за осъществимост за детска гаранция (окончателен доклад)“). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ЕИСК подкрепя увеличаването на минималния пакет за приобщаване на NEET на 15 %. ЕИСК подкрепя действията на Комисията за насърчаване на целенасочени мерки за увеличаване на участието на пазара на труда на младите хора, включително и на хората с мигрантски произход. Тези мерки следва да са насочени към подпомагане на пригодността за заетост на младите хора чрез подходящите умения, като се гарантират социална закрила и обхват на колективното договаряне. Във връзка с това Комитетът обръща внимание на значително по-високия дял на NEET при жените в някои региони на ЕС, което следва да бъде взето под внимание, като се разпределят съответно по-високи проценти от финансирането специално за жените и се подкрепят иновативни мерки, договорени на равнището на предприятията, с цел подобряване на равновесието между професионалния и личния живот. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | ЕИСК подкрепя тематичната концентрация, тъй като тя гарантира, че приоритетите в областта на политиката на равнището на ЕС се прилагат от държавите членки. Въпреки това ЕИСК призовава за съчетаване на тематичната концентрация с известна гъвкавост и независимост на държавите членки по отношение на адаптирането на програмните средства, за да не се създават административни тежести за тези, които управляват програмите. Ако това обаче води до каквото и да е намаляване на изискванията за тематична концентрация за социалното приобщаване, ЕИСК призовава за придружаващи мерки, например разрешаване на ставки за съфинансиране до 100 % за действия, свързани с тези конкретни цели. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Предвид факта, че ЕСФ+ е насочен към прилагането на ЕССП, в регламента за ЕСФ+ следва да бъдат взети под внимание плановете за прилагане на ЕССП на равнището на ЕС и на национално равнище в качеството им на основни ръководни документи, спрямо които да бъдат приведени в съответствие споразуменията за партньорство и оперативните програми, и тези планове следва да се наблюдават като част от европейския семестър. Във връзка с това ЕИСК настоятелно призовава ЕК и държавите членки да обмислят по-подходящо наблюдение на социалното положение в европейския семестър посредством включване на списък с договорени показатели, които са в състояние да предоставят надеждна и подходяща информация относно социалните промени в ЕС. ЕИСК вече представи становището си (10) по този въпрос, като отправи искане за включване на нови социални показатели в процеса на европейския семестър, за да се наблюдава прилагането на ЕССП и да се изготвят специфични за всяка държава социални препоръки, и той ще изготви собствено предложение за такъв списък в близко бъдеще. За целта ЕК следва да изготви правила и процедури за проверка на съотношението между проектите на националните документи за програмиране на разходите от ЕСФ+ за периода 2021-2027 г., от една страна, и принципите на ЕССП, от друга (рамката на политиката за пазара на труда, образованието и обучението, които са предвидени основно в глави I и II, и рамката за борба с бедността и социалното изключване — в глава III). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | В ЕСФ+ не са отразени по подходящ начин проблемите, които са част от преходния период, в който живеем, като например необходимостта от обмисляне (чрез социален диалог и в рамките на колективно договаряне) на приемане на стратегии за намаляване на работното време без намаляване на възнаграждението, по-добро равновесие между професионалния и семейния живот, насърчаване на работата на непълно работно време по собствен избор, нови форми на заетост, по-специално в рамките на сребърната, кръговата и социалната икономика, и в по-общ план преразпределение на работата, така че всеки да има възможност да работи и същевременно да води пълноценен и здравословен живот. ЕСФ+ следва да подпомага социалните партньори и други организации на гражданското общество при разработването на тези стратегии, както и по отношение на разпространението на добри практики, като същевременно насърчава действия, насочени към изпълнението им от държавите членки. Друга област, в която ЕСФ+ би могъл да бъде активен и иновативен, е подкрепата за общественополезния труд. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | В случай на използване на ЕСФ+ за съфинансиране на социални услуги от общ интерес, в регламента следва да се посочи, че тези услуги трябва да отговарят на принципите на солидарност и прозрачност, както и на критериите за универсален достъп, високо качество и достъпни цени в съответствие със стандартите, определени в доброволната европейска рамка за качеството на социалните услуги (11). |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Във връзка с премахването на направление „Здраве“ от ЕСФ+ е необходимо по-добре да бъде определена целевата група, към която ще бъдат насочени ресурсите за подкрепа на достъпа до здравеопазване за уязвими лица, като се посочи изрично, че това засяга конкретно бездомните хора, незаконните имигранти и други лица без здравно осигуряване, както и хората с увреждания и възрастните хора, които са в уязвимо положение. Освен това е необходимо да се поясни, че ЕСФ+ включва в обхвата си и дългосрочните грижи за уязвими групи, като се вземе предвид фактът, че след пандемията няколко държави членки вероятно ще бъдат изправени пред необходимостта да преосмислят, реорганизират и/или развият услугите си за дългосрочни грижи. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Членовете на семейството, които полагат грижи (предимно жени), вече предоставят 80 % от дългосрочните грижи в Европа и вследствие на COVID-19 изведнъж се превърнаха в единствените лица, издържащи членовете на семействата си. Равновесието между работа и семеен живот стана напълно невъзможно и те трябваше да предоставят грижи и рехабилитация, за които в много случаи не са обучени, и поради които нямаха и миг почивка по време на мерките за изолация. Във връзка с това семействата и лицата, полагащи грижи неформално, трябва да бъдат определени като изрична целева група на ЕСФ+. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Като признава важната роля на социалната икономика, в това число и доставчиците на социални услуги, в социалното измерение на ЕС и нейната съществена роля по време на криза и възстановяване, ЕИСК повтаря искането си за подкрепа на действията в областта на социалната икономика като специфична самостоятелна цел в рамките на ЕСФ+. Социалната икономика създава качествени работни места и насърчава социалното приобщаване, в това число чрез предоставяне на социални, здравни и образователни услуги от общ интерес, като същевременно допринася за развитието на демокрацията на участието и гражданското общество. Освен това секторът на социалната икономика, както и организациите с нестопанска цел, които предоставят подкрепа и услуги на хората, показаха голямата си издръжливост и приноса си за смекчаване на последиците от кризата с COVID. Това следва да доведе до укрепване на съществуващите социални участници с нестопанска цел и стимулиране на инвестициите в нови такива участници с цел осигуряване не само на икономически растеж, но и на общото благо и благосъстояние. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Широкото събиране на данни, особено на лични данни, доведе до сериозни проблеми при изпълнението на проектите. Участници в проекти по линия на ЕСФ често не се разглеждат за целите на финансиране, ако не представят пълните си данни. Въпреки усилията за опростяване на ЕСФ Европейската комисия не измени предложението си относно показателите в приложения I и II към Регламента за ЕСФ+. Поради това ЕИСК препоръчва да се избягва събирането на излишни данни и да се адаптират изискваните показатели към конкретната програма. Броят на показателите следва да бъде допълнително намален. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Няколко държави въведоха известни ограничения по отношение на бежанците, търсещите убежище лица и други мигранти от трети държави във връзка с достъпа до активни мерки или до социално подпомагане. Във връзка с това, макар и в ЕСФ+ да е включена конкретна цел за интеграцията на граждани от трети държави, ЕИСК призовава ЕК да добави ново съображение, в което да се пояснява, че от регламентите на ЕС не произтичат никакви ограничения върху достъпа до активни мерки или до социално подпомагане в рамките на достъпа до такива мерки, въпреки че държавите членки могат да ограничават този достъп посредством националната си правна уредба. Освен това ЕИСК призовава държавите членки да се въздържат от използване на ограничения, които задълбочават социалното изключване на мигрантите. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Предвид необходимостта да се насърчи европейската солидарност, която пострада сериозно от настоящата криза, ЕИСК призовава също така за съществено увеличаване на пакета за транснационални проекти, мрежи и компоненти. Това е необходимо както за изграждане на мрежи за взаимна подкрепа между държавите, така и за укрепване на усещане за европейска идентичност сред гражданите на различните държави членки и за повишаване на видимостта на финансовата подкрепа, която ЕС оказва на своите граждани. Изискванията за съфинансиране за тези транснационални мрежи и проекти трябва да бъдат по-гъвкави предвид отрицателното въздействие на COVID-19 върху транснационалната трудова и финансова устойчивост. |
| --- | --- |

4.20.

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 165.

1

(2)  COM(2018) 382.

2

(3)  Вж. бележка под линия 1.

3

(4)  COM(2020) 447.

4

(5)  COM(2020) 102.

5

(6)  COM(2020) 405.

6

(7)  Вж. бележка под линия 1.

7

(8)  ОВ L 59, 2.3.2013 г., стр. 5.

8

(9)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1428&langId=bg.

9

(10)  ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 1.

10

(11)  SPC/2010/10/8 final https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6140&langId=en

11

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/251 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/251

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на програма за действията на Съюза в областта на здравето за периода 2021—2027 г. и за отмяна на Регламент (ЕС) No 282/2014 (програма „ЕС в подкрепа на здравето“)“

(COM(2020) 405 final — 2020/0102 (COD)

(2020/C 429/32)

| Главен докладчик: | Antonello PEZZINI (IT — I гр.) |
| --- | --- |
| Главен съдокладчик: | Alain COHEUR (BE — III гр.) |

Главен докладчик:

Antonello PEZZINI (IT — I гр.)

Главен съдокладчик:

Alain COHEUR (BE — III гр.)

| Консултация | Европейски парламент, 17.6.2020 г.
  Съвет на ЕС, 10.6.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз. |
| Решение на пленарната асамблея | 9.6.2020 г. |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 218/0/2 |

Консултация

Европейски парламент, 17.6.2020 г.

Съвет на ЕС, 10.6.2020 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

Решение на пленарната асамблея

9.6.2020 г.

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

218/0/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК изтъква, че пандемията от коронавирус подчертава повече от всякога значението на засилването на ролята на Европейския съюз в областта на здравеопазването, на неговата способност да реагира, да управлява и координира своите правомощия чрез „Европейски здравен съюз“, за да отговори на тежкото положение на гражданите и заинтересованите страни в областта на здравеопазването, включително на медицинския и помощния персонал на първа линия, както и на очакванията им за ефективна европейска политика в областта на общественото здраве, като отчита, че между европейското, националното и регионалното равнище трябва да има съгласуваност, която да се осъществява посредством многостепенно управление (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ЕИСК приветства предложението на Европейската комисия от май 2020 г. за „Здравна програма на ЕС“, предложението за възстановяване Next Generation EU и многогодишната финансова рамка „МФР за периода 2021—2027 г.“ и изразява съжаление по повод орязването на бюджетните средства, направено от Европейския съвет през юли 2020 г., при положение че в краткосрочен и дългосрочен план общественото здравеопазване е изправено пред сложни политически, социални, икономически, цифрови и екологични предизвикателства, за които са необходими новаторски, междусекторни и интегрирани мерки и мащабни стратегически инвестиции (в социалната и здравната област). |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Според ЕИСК „Европа à la carte“ (2) (т.нар. „Европа на няколко скорости“) не може да бъде начин да се отговори на настоящите предизвикателства, които се простират отвъд националните граници, и не дава възможност да се работи за амбициозен и солидарен проект за европейска интеграция, основан на „единството в многообразието“ и ръководен от общите цели на сътрудничеството. |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.3 | ЕИСК призовава европейските институции и държавите членки да демонстрират политическа воля за „Здравен пакт за бъдещето на Европа“ в съответствие с основните ценности на Европейския съюз, като европейската солидарност, и ангажиментите, поети на международно равнище (цели на устойчивото развитие, насърчаване на правата на човека и прилагането на международните конвенции) и на европейско равнище (приоритети на германското председателство на Съвета на Европейския съюз, изгаждане на европейския стълб на социалните права). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ЕИСК призовава Европейския парламент, в качеството му на съзаконодател, да проведе преговори със Съвета за увеличаване на финансовите ресурси, отпускани за програмата в областта на здравеопазването, и за другите инструменти в областта на здравеопазването, които следва да се използват за постигането на синергийни ефекти (научни изследвания, сближаване и трансгранично сътрудничество), както и за специфично използване на Европейския механизъм за стабилност, за да се излезе от режима на бюджетни ограничения. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ЕИСК настоява при изпълнението на програмата да се обърне специално внимание на борбата със социалното неравенство в здравеопазването, на достъпа до висококачествени здравни грижи, на непрекъснатостта на грижите (включително трансграничните) при всички обстоятелства, на подкрепата и консолидирането на всеобхватни здравни системи и на разработването на многоизмерни европейски мерки в областта на общественото здраве, свързани с принципите на европейския стълб на социалните права, като „здравните грижи“, „приобщаването на хората с увреждания“ и „дългосрочните грижи“. |
| --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | По-конкретно ЕИСК призовава за приемането на европейски насоки, за да се отговори на нуждите на най-уязвимите сред нас, а именно на хората в несигурно положение, възрастните и лицата с увреждания, най-вече на тези, които живеят в домове, където се приемат много посетители, и които бяха тежко засегнати от пандемията и последиците от нея. |
| --- | --- |

1.5.1

| 1.5.2 | Особено внимание следва да се обърне на укрепването на правата на хората в напреднала възраст и на хората с увреждания, и по-специално на определянето на обща рамка за оценка, която да включва персонализирано планиране, предпочитание към оказване на помощ по домовете или малките домове за настаняване, критериите за качество и достъпност на медико-социални грижи с настаняване и дългосрочните грижи, от които тези хора се нуждаят. Много високите равнища на смъртност в много домове за възрастни хора и хората с увреждания трябва да привлече вниманието, за да се повиши осведомеността, с цел подобряване на тяхното управление, което се поставя под въпрос в много държави от ЕС. По принцип цялата политика на подкрепа на възрастните хора следва да бъде преразгледана, наред с другото, в контекста на работата на Европейската комисия относно последиците от демографските промени в Европа. Подобно на това, което вече беше направено за специфичните определящи здравето фактори, ЕИСК призовава за ясни и иновативни насоки, които да поставят човещината и правата на човека, възрастните и най-уязвимите, в центъра на приоритетите. |
| --- | --- |

1.5.2

| 1.6 | ЕИСК счита, че последователното европейско управление в областта на здравеопазването, включващо също условията за изпълнението на програмата в областта на здравеопазването и придружено с подходящо финансиране и инициативи за реализиране на „здравната Европа“, е от първостепенно значение, и призовава за оперативен подход към „здравето във всички политики“. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ЕИСК предлага, с оглед на неотложността, пред която сме изправени, на рисковете от възобновяване на пандемиите и на вдъхновяващия опит в контекста на „Енергийна Европа“, както и на системите за отбрана и гражданска защита, възможно най-бързо да се механизъм за координация и бърза намеса на европейско равнище. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Необходимо е да се създаде работна група, съставена от експерти, която да координира знанията и ресурсите, за да се изгради мрежа от най-добрите центрове по вирусология и епидемиология и най-добрите диагностици. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Според ЕИСК тази работна група, в сътрудничество със звената за спешно реагиране на армията, трябва да направи опис на наличните ресурси, които могат лесно да бъдат разпределени, включително службите за спешна помощ, и да предвиди възможности за прехвърляне на мобилните единици. Работната група трябва да свърже най-добрите налични ресурси, що се отнася до изкуствен интелект и ИТ подкрепа, за разработването на симулации и изготвянето на стратегии. |
| --- | --- |

1.9

| 1.9.1 | Екипът следва също така да разгледа задълбочено аспектите, свързани със здравето на целия медицински персонал, което е от решаващо значение с оглед на правото на здравеопазване и ефективен отговор на нова, възможна криза, но не само за това. Освен това екипът би могъл да положи основите на онази европейска специализация в областта на кризисната и спешната медицина, която се предлага в документа на Комисията. |
| --- | --- |

1.9.1

| 1.9.2 | Тежестта на разходите за тази ключова дейност изглежда много ограничена, тъй като повечето членове вече работят за университети, научноизследователски институти или от военното здравеопазване. |
| --- | --- |

1.9.2

| 1.9.3 | Според ЕИСК е от изключително значение тази работна група да може да започне да функционира незабавно. |
| --- | --- |

1.9.3

| 1.9.4 | ЕИСК изразява съжаление, че по време на продължаващата до момента пандемия не се чу авторитетният глас на Европейската комисия. Привличайки европейски експерти на най-високо равнище, тя би могла да внесе яснота по отношение на здравния периметър и въздействието на вируса върху населението и да обори някои често пъти противоречащи си тези, свързани с характеристиките и развитието на болестта. При предишни епидемии европейските институции реагираха чрез конкретни действия, като например създаването на генерална дирекция „Здравеопазване“(ГД „Здравеопазване и безопасност на храните“) и създаването на Европейски център за профилактика и контрол върху заболяванията (ECDC). Според ЕИСК тази динамика трябва да продължи. |
| --- | --- |

1.9.4

| 1.10 | ЕИСК счита, че осезаеми резултати могат да бъдат постигнати единствено чрез приобщаващ подход, включващ международните организации (включително Световната здравна организация, с която е необходимо по-задълбочено сътрудничество и по-големи синергии), Конвенцията за правата на хората с увреждания и участниците в здравеопазването, които са най-близо до гражданите, и предвиждащ редовна оценка на целите. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ЕИСК подчертава значението на здравните работници, работещи в особено чувствителен и труден сектор, и призовава да се обръща постоянно внимание на предвиждането на нуждите от обучение, структури, отбранително оборудване и икономическото и социалното благополучие. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ЕИСК подкрепя категорично европейските публично-частни партньорства в областта на здравеопазването по примера на съвместната инициатива „ИИЛ 2“ и съвместните усилия за подобряване на европейското технологично и производствено измерение чрез по-силна ангажираност на европейските общности в областта на науката и здравеопазването, целяща пълноценно функциониращо Европейско здравно пространство. |
| --- | --- |

1.12

2.   Извличане на поуки от многоизмерната криза, предизвикана от коронавируса

| 2.1 | Пандемията от коронавирус разкри крехкостта на здравните системи в много страни по света, включително в държавите — членки на ЕС, които усещат ниските равнища на публични инвестиции и прякото прилагане на изискванията на ЕС по отношение на икономическото управление, които налагат мерки за ограничаване на бюджета. Поради това размерът на финансирането за системите на здравеопазване, както и сумите, отпускани от всяка държава членка за борба с пандемията на коронавирус, се различават значително в отделните държави членки. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Европа е изправена пред три вида рискове — неконтролирана пандемия и увеличаване на социалното неравенство в здравеопазването, недостатъчен арсенал на икономическата политика и геополитически „черни лебеди“, които биха могли да поставят пред сериозно изпитание здравето и благополучието на гражданите и да тласнат глобалната икономика към трайна депресия, сривове и бягства от финансовия пазар. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Предизвиканата от коронавируса криза отново подчерта значението на възстановяването на баланса между човешките дейности и природата. Въздействието на околната среда върху здравето (с изменението на климата, качеството на въздуха, биологичното разнообразие, продоволствените системи и др.) не се нуждае от допълнителни доказателства. |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Би било много целесъобразно Комисията и Европейският парламент, които са силно ангажирани с въпросите на устойчивото развитие, околната среда и биологичното разнообразие, да изразят по-ясно своето мнение, и преди всичко с помощта на основните европейски експерти, да предоставят на европейските граждани, в тези трудни моменти, индикации и възможни решения на научна основа за справяне с тежкото положение в здравеопазването, което причинява объркване и болка. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.4 | Незаразните заболявания се увеличават в Европа, където те са основната причина за инвалидност и смърт: сърдечносъдовите заболявания, диабетът, раковите заболявания и заболяванията на дихателната система представляват 77 % от всички болести и на тях се дължат 86 % от всички случаи на преждевременна смърт. Много от тези заболявания са свързани с комбинация от различни фактори, включително екологични. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Представеният от Европейската комисия Зелен пакт поставя основите на нова стратегия за устойчив и приобщаващ растеж, която да подобри здравето и качеството на живот на хората, да опази природата и да направи така, че никой да не бъде пренебрегнат. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Граничните зони са особено подходящи за прилагането на мерки в рамките на европейската политика в областта на здравеопазването. В повечето случаи това са географски области с висока степен на мобилност. Те бяха сред първите, които се възползваха от споразуменията или конвенциите между съседни държави за подобряване на достъпа до здравеопазване. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Въпреки това трансграничното сътрудничество в областта на здравеопазването, което започна преди повече от 20 години чрез програмата Interreg и се осъществява посредством координация, изграждане, организация и в някои случаи вземането на сложни решения между различните участници, беше прекъснато в рамките на няколко часа след появата на COVID-19 и едностранното затваряне на границите, без да се обръща каквото и да било внимание на трансграничните ситуации и без воля да се поддържа този дух на сътрудничество. |
| --- | --- |

2.7

3.   Укрепване на здравните системи и способността за действие на Европейския съюз (ЕС)

| 3.1 | Пандемията от COVID-19 оказа и оказва значително въздействие на световно, европейско и трансгранично равнище, по-специално върху гражданите и обществото, върху икономическите, социалните и здравните структури, като подчерта ясната необходимост от укрепване на системите за управление на здравето и кризите. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Насърчаването на здравословен начин на живот, опазването на здравето и координацията на политиките между държавите членки са целите на здравната политика на ЕС. Пандемията от COVID-19 показа, че сътрудничеството и координацията между страните от ЕС са необходими за справяне с кризите. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | За да се реагира ефективно на всяка нова възможна трансгранична заплаха за здравето, е необходимо да се подсили капацитетът за реагиране на ЕС при извънредни ситуации като цяло във връзка с прилагането на Европейския стълб на социалните права (по-специално принцип 16) и разширените европейски компетентности в областта на здравеопазването, включително чрез преразглеждане на Договорите за ЕС. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Въпреки че понастоящем ЕС разполага само с допълваща компетентност в областта на общественото здраве и този фактор ограничава неговата дейност, той действа в тази област чрез другите си политики, по-специално в рамките на цикъла на координиране на икономическите политики и вътрешния пазар. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | В контекста на „Бъдещето на Европа“ Европа на здравето трябва да бъде приоритет: ЕС в подкрепа на здравето е първата стъпка в тази посока. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Във връзка с това ЕС предприе редица инициативи, които трябва да бъдат продължени и консолидирани, две от които заслужават специално внимание: европейските референтни мрежи и европейските планове. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Действащите от 2017 г. насам европейски референтни мрежи са разработени така, че да свързват европейските експерти в областта на редките заболявания. Те гарантират, че трябва да има движение не толкова на пациентите, колкото и информацията, за да се гарантира възможно най-добрата помощ, без да се причинява неудобство, свързано с преместването на пациента. В момента участват над 900 високоспециализирани отделения от над 300 болници. Този модел би могъл да се възпроизведе и при други заболявания. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Що се отнася до управлението и начина на действие, ЕС разполага с пет агенции, в допълнение към други структури като „Европейския медицински корпус“ или „Белите каски“, за да реагира по-бързо на извънредни ситуации. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Две специално създадени за целта агенции подкрепят националните правителства по въпроси, свързани със здравето. Европейският център за профилактика и контрол върху заболяванията (3) осъществява оценка и мониторинг на възникващите заплахи за здравето, за да координира реакцията. В същото време Европейската агенция по лекарствата (EMA) (4) управлява научното оценяване на качеството, безопасността и ефективността на всички лекарствени продукти в ЕС. Други агенции изпълняват важни странични задачи. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Настоящата криза, предизвикана от Covid-19, показа, че сега повече от всякога е необходимо в бъдещата многогодишна финансова рамка да се даде приоритет на отпускането на средства за здравеопазване. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Опитът от кризата показа, че трябва да се положат повече усилия, за да се подготвят здравните системи да предлагат съвременни услуги, лекарства, технологии и медицински продукти и да се справят с епидемии и други непредвидени кризи или предизвикателства. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Необходима е ориентирана към бъдещето и устойчива на кризи система, за да се гарантира своевременен достъп до безопасни, качествени и ефективни лекарствени продукти при всякакви обстоятелства и за справяне с недостига и зависимостта от вноса на активни лекарствени и фармацевтични вещества поради факта, че производството е изнесено извън ЕС, и преди всичко за засилване на сътрудничеството и координацията между регулаторните органи в случай на възникващи заплахи за здравето. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Инвестиране на териториите, предоставяне на възможности за близост до гражданите чрез технологии за дистанционно наблюдение, телемедицина, приложения или персонализирани медицински изделия на медицината на 4П (прогнозиране, превенция, персонализирани и основани на участието услуги), а също и инвестиции в укрепване на задължителното здравно осигуряване, първоначално на национално равнище, а впоследствие чрез координация на равнище ЕС (5). |
| --- | --- |

3.13

4.   Снабдяване на Европа със средства, отговарящи на нейните амбиции

| 4.1 | Инвестициите в здравеопазването и различните финансови програми трябва да бъдат съгласувани помежду си, в съответствие с хоризонтален подход. Следва да се обърне внимание както на грижите, така и на превенцията и насърчаването на грижите за здравето. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | „Хоризонт Европа“ включва и поредица от „мисии“, които са новост и представляват научноизследователски партньорства, характеризиращи се с амбициозни цели, насочени към решаването на неотложни въпроси, оказващи въздействие върху ежедневието на гражданите. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Важна област в европейските политики за финансиране е цифровизацията на сектора на здравеопазването. В това отношение все още са на разположение 1 милиарда евро за разработването на решения в областта на ИКТ за превенция, диагностика, лечение и грижи в рамките на клъстер „Здравеопазване“, предоставени още по линията на „Хоризонт Европа“. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Около 80 милиона евро за разработването и оперативната съвместимост на системите за електронно здравеопазване са предназначени за програмата МСЕ (Механизъм за свързване на Европа). Бъдещата цифрова Европа също така планира да подкрепи създаването и консолидирането на общо европейско пространство за здравни данни, което да включва стандартизирането на споделени типове данни, споразумение относно общите показатели и активното участие на Евростат ввъв връзка с този последен аспект. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Механизмът на ЕС за подкрепа на здравеопазването при извънредни ситуации за сектора на здравеопазването беше укрепен. Резервът RescEU, който е част от Механизма на ЕС за гражданска защита (6) е насочен към бързата и пряка реакция на здравната криза. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Здравеопазването следва да се насърчава като приоритетна тема в програмите за трансгранично сътрудничество Interreg, които се управляват по делегиран начин. |
| --- | --- |

4.6

5.   Осигуряване на амбициозна и обща европейска реакция в контекста на възстановяването

| 5.1 | В своята резолюция, приета на 17 април 2020 г. (7), Европейският парламент призова за специален бюджет в подкрепа на националните здравни системи по време на кризата с повече инвестиции за повишаване на устойчивостта на европейското здравеопазване и за подпомагане на нуждаещите се страни; той призова също призова за създаването на нова автономна европейска програма в областта на здравеопазването. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Комитетът многократно е изразявал мнението си относно европейската политика в областта на здравеопазването (8). Още на 17 март 2020 г. ЕИСК и неговите членове призоваха за повече солидарност и съвместни действия на европейско равнище за ефективно справяне с последиците от пандемията. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Както в областта на възстановяването, различните мерки, приети от европейските институции в рамките на стратегията „ЕС в подкрепа на здравето“, трябва да бъдат приобщаващи и да включват всички заинтересовани страни в областта на здравеопазването (здравноосигурителни организации, взаимоспомагателни дружества и др.). |
| --- | --- |

5.3

6.   Прилагане на интегрирана и междусекторна програма в областта на здравеопазването

| 6.1 | ЕИСК приветства инициативата на Европейската комисия за координиран и интегриран европейски отговор на предизвиканите от пандемии здравни кризи, като на здравната политика, мрежите за превенция и ранно предупреждение, укрепването на научните изследвания в областта на иновациите и здравеопазването и укрепването на цифровите технологии в областта на здравеопазването се даде изцяло европейско измерение. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Комитетът подчертава също така необходимостта от по-добра координация на европейско равнище по отношение на целите, свързани с незаразните заболявания и неводещите до инвалидност хронични заболявания, и обръща внимание на защитата на уязвимите групи, психичното здраве и борбата със загубата на самостоятелност при възрастните хора. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | ЕИСК подчертава значението на възприетия подход One Health със съзнанието, че по принцип не може да има отговор, насочен към един единствен сектор, и че решението е само в подобряването на лечението; ясно е обаче, че проблемите, свързани с общественото здраве, следва да се решават в комплексна и интегрирана перспектива. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Комитетът счита, че аспектът на координацията е от решаващо значение и не може да бъде отнесен към едно от 70-те възможни действия с евентуалното създаване и управление на механизъм за междусекторна координация съгласно подхода One Health. ЕИСК счита, че това следва да бъде приоритетен аспект, тъй като управлението на междусекторен механизъм за координация е ключов елемент за справяне с кризите. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Комитетът счита, че е важно с помощта на предложения подход да не се пренебрегват аспектите, свързани с баланса между човешкото здраве и здравето на животните (вж. ролята на възможните огнища сред животните във връзка със заразните болести), да не се пренебрегват екосистемите (напр. Да се проявява внимание към въздействието на обезвреждането на чувствителни отпадъци по време на криза) и защитата на уязвимите групи в стратегиите за устойчивост при кризи. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Въпреки това ЕИСК изразява загриженост, че координацията на този координиран подход за защита от и предотвратяване на сериозни трансгранични заплахи за здравето и пандемии е поверена на различни ведомства (9), с различна история, мисия и експертен опит, които изглежда не могат да се координират автоматично и ефикасно в случаите, когато се налага мобилизация и спешен и интегриран отговор. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | ЕИСК подчертава, че агенциите следва да действат заедно, с механизъм за междусекторна координация, и да функционират като движеща сила за реализиране на предложенията на ЕС, като работят заедно. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Във връзка с управлението и ролята на агенциите следва да се укрепи капацитетът за действие на Генерална дирекция „Здравеопазване и безопасност на храните“ (ГД SANTE) на Европейската комисия, нейните връзки с Генерална дирекция „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ (ГД EMPL) и упражнявания от тях хоризонтален мониторинг върху здравните и социалните въпроси във всички европейски политики. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | ЕИСК е убеден, че следва да се обърне необходимото внимание на факта, че в света, а напоследък и в Европа, слабостите при предоставянето на незабавен и интегриран отговор, липсата на капацитет за управление на информацията, неспособността и липсата на воля за координиране на реакцията, липсата на ресурси, но най-вече неизползването на потенциално наличните ресурси и липсата на стратегическо управление на тези ресурси, доведоха до засилване на епидемиите, които биха могли да имат по-малко въздействие. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Комитетът подчертава, че най-критичният елемент на реакцията спрямо COVID-19 в много страни по света и поне отчасти в Европа е липсата на капацитет за ранно предупреждение и реагиране. Пред лицето на необходимостта от спешни действия, ситуацията се утежнява от липсата на правен капацитет за бързо прилагане на преходните разпоредби за извънредни ситуации. Поради това следва да се проучи възможността за създаване на механизъм за ранно предупреждение. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | ЕИСК подчертава необходимостта от изключване на здравеопазването от всякакви мерки за затваряне на границите. „Не може да има граници за здравето“: този принцип трябва да залегне в Европейските договори. Във връзка с това ЕИСК препоръчва да се гарантира мобилността на здравните специалисти и пациентите. |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Що се отнася до необходимостта от подобряване на присъствието и действията на Европа в областта на здравните системи, тъй като те са по-близо до европейските граждани от различните страни на границите и целят подобряване на здравните услуги, особено за най-уязвимите и най-слабите икономически, Сметната палата многократно се е произнасяла по този въпрос. Освен това ЕИСК призовава Комисията да направи видими социалните ценности, които са ясно посочени в Договорите и които трябва да се превърнат да намерят конкретен израз в културата и действията на Европейския съюз в областта на здравеопазването. |
| --- | --- |

6.12

| 6.13 | ЕИСК подкрепя Сметната палата, която на няколко пъти се произнесе относно необходимостта от подобряване на действията на ЕС в областта на здравеопазването, от действия за сближаване на здравните системи в различните държави в интерес на европейските граждани и от по-добра достъпността на здравните услуги, особено за най-уязвимите и най-слабите икономически. |
| --- | --- |

6.13

7.   Адаптиране на оперативните, функционалните и стратегическите мерки

| 7.1 | Със сигурност си струва да се увеличат човешките и финансовите ресурси, но при интегриран подход и с по-голямо чувство за сътрудничество наличните по онова време ресурси биха били достатъчни за блокиране на огнищата. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Следователно координацията и сътрудничеството са от съществено значение за посрещането на спешните здравни нужди, за подпомагането на икономическата дейност и подготвянето на почвата за възстановяването. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | ЕИСК счита, че е от съществено значение да се предвиди създаването на поредица анализи, мерки за превенция в контекста на ECDC и симулации на ответни действия, които да са в състояние да предоставят основни данни за планирането на стратегиите и възможностите за мобилизиране в много кратък срок на най-добрите налични ресурси. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Възможността за използване на опита на европейските референтни мрежи (10) в други сектори има предимството да създава консорциуми, способни да набират най-добрите специалисти в Европа по въпроси, свързани с кризата, и да поставят основите за синергична работа. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | ЕИСК обаче счита този опит за недостатъчен, тъй като истинският проблем се състои в координирането и приключването на работата на тези мрежи (т.е. изграждането и използването на мрежи, изградени от други мрежи). |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | Следва да се разработят европейски кампании и планове, които да акцентират върху най-уязвимите и да обхващат наред с другото превенцията и скрининга, създаването на интегрирани грижи и социални пътища, борбата със социалните неравенства и др. |
| --- | --- |

7.6

8.   Наблюдение върху постигането на целите чрез постоянен мониторинг и приобщаващ подход

| 8.1 | ЕИСК подчертава необходимостта да се обърне специално внимание на показателите за контрол на качеството и одитиране за целите на програмата. Основните показатели в програмата („макропоказателите“) са от съществено значение, но целта за насърчаване и използване на европейските ресурси в условията на криза/кризи изисква гъвкава система, която в отговор на извънредните обстоятелства и променящите се нужди трябва да може да създава ad hoc „микропоказатели“, в отговор на постоянно възникващите извънредни ситуации, за които е разработена. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Комитетът счита, че е необходимо да се създаде екип от специалисти от държавите членки опазването и експерти от различни дисциплини, и поне някои от тях да разполагат със специфичен опит в борбата с извънредните ситуации, свързани със здравето, а някои би трябвало да имат опит в интегрираната работа, както се прави в научноизследователските институти, гражданската защита и военното здравеопазване. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | ЕИСК приветства програмата на Комисията, в която се подчертава необходимостта от механизъм за наблюдение на кризи. В този контекст, в допълнение към предложените мерки, насочени към производството на оборудване и технологии, ЕИСК припомня, че е важно да се създаде система за координация, планиране, мониторинг и стратегическо управление с цел превенция и ранна намеса. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Ако в областта на здравеопазването ролята на Съюза е да предоставя подкрепа на държавите, то в областта на обучението той има централна роля. От тази гледна точка ролята на проверките на отделните звена в областта на медицинското образование, трябва да бъде засилена (университетските клиники са област, в която Европейският съюз трябва да има централна роля, за да изпълни своята мисия в областта на медицинското образование). |
| --- | --- |

8.4

| 8.5 | ЕИСК подкрепя равното участие и баланса между половете в процеса на вземане на решения: освен подходящите регулаторни рамки балансът между половете в процеса на вземане на решения и в политическия, икономическия и социалния живот може да бъде постигнат и чрез подход за интегриране на принципа на равенство между половете. |
| --- | --- |

8.5

| 8.6 | Комитетът счита, че е желателно да се извършва постоянен мониторинг на качеството на тези сегменти на здравеопазването от страна на Съюза; този мониторинг следва да бъде насочен и към необходимостта държавите членки да осигурят подходящи пространства и структури за обучение в съответствие с нуждите на ЕС. |
| --- | --- |

8.6

| 8.7 | ЕИСК отново заявява, че постигането на равен достъп до здравни грижи може да се използват предимствата на цифровите технологии, при положение че са изпълнени различни условия:






  — | еднородно териториално покритие, |
| --- | --- | --- |

8.7

—

еднородно териториално покритие,

| — | намаляване на цифровото разделение, |
| --- | --- |

—

намаляване на цифровото разделение,

| — | оперативна съвместимост на цялата цифрова архитектура, |
| --- | --- |

—

оперативна съвместимост на цялата цифрова архитектура,

| — | Съгласно Общия регламент относно защитата на здравните данни (11). |
| --- | --- |

—

Съгласно Общия регламент относно защитата на здравните данни (11).

9.   Подкрепа за персонала в здравеопазването

| 9.1 | ЕИСК е убеден, че следва да се подчертае прякото участие на ЕС в обучението на медицинския персонал, също и с оглед на факта, че укрепването на системите за гражданска защита поражда необходимост от нова професионална фигура: експерт по координация и мониторинг на кризи. Такъв специалист следва да има във всички териториални поделения на гражданската защита. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Може да се предвиди пилотна дейност за създаване на висше европейско учебно заведение, организирано съвместно с европейски университети. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | В допълнение към обучението, ЕИСК признава, че е важно ЕС да работи за осигуряването на достойни условия на труд за здравните специалисти, които са „героите“ в тази криза. |
| --- | --- |

9.3

10.   Превръщане на ЕС в пионер в научните изследвания

| 10.1 | Що се отнася до политиката за подкрепа на научните изследвания в областта на лекарствените продукти, които могат да бъдат от полза при кризи, следва да се отбележи, че някои от тях, по-специално научните изследвания в областта на лекарствените средства, които вече се използват при сходни условия, се отнасят до лекарства, които представляват слаб интерес за пазара, тъй като не са защитени с патенти. Поради тази причина следва също така да се засилят независимите научни изследвания, включително по такъв критичен въпрос като ваксините, като това е важно и с оглед на европейския технологичен и производствен суверенитет. |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | Един съвсем нов труд показа, че основните университети са загубили позиции в класацията на научната продукция (2015—2019 г.), но тенденциите са значително по-лоши в Европа (само един европейски университет е сред първите 30), а предприятията, специализирани в областта на услугите по интернет, технологиите и анализа на данни, придобиват все по-голямо значение в областта на научните изследвания. |
| --- | --- |

10.2

| 10.3 | ЕИСК счита, че следва да се откроят механизми за постигане на синергии между програмата „ЕС в подкрепа на здравето 2021—2027 г.“ и всички други програми и фондове за научни изследвания и технологични иновации в сектора на здравеопазването, посредством насърчаването на . Тези иснергии биха стимулирали иновациите и производството на патенти, както и подкрепата и подкрепата на биомедицинското производство на високо равнище. |
| --- | --- |

10.3

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Комитет на регионите, „Харта за многостепенното управление“.

1

(2)  EUR-Lex.

2

(3)  https://www.ecdc.europa.eu/en.

3

(4)  https://www.ema.europa.eu/en.

4

(5)  ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 1.

5

(6)  https://what-europe-does-for-me.eu/fr/portal/2/X07_26001.

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-04-17-TOC_FR.html.

7

(8)  Регламент относно инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса, EESC-2020-01536-00-01-PAC-TRA (ECO/515, в процес на изготвяне); ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 11; ОВ C 240, 16.7.2019 г., стр. 10; ОВ C 271, 19.9.2013 г., стр. 122; ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 52; ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 1; ОВ C 242, 23.7.2015 г., стр. 48; ОВ C 116, 20.4.2001 г., стр. 75; ОВ C 255, 22.9.2010 г., стр. 76; ОВ C 143, 22.5.2012 г., стр. 102; ОВ C 234, 30.9.2003 г., стр. 36; ОВ C 18, 19.1.2011 г., стр. 74; ОВ C 120, 20.5.2005 г., стр. 54; ОВ C 44, 15.2.2013 г., стр. 36; ОВ C 218, 11.9.2009 г., стр. 91; ОВ C 242, 23.7.2015 г., стр. 48; ОВ C 44, 11.2.2011 г., стр. 10; ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 14; ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 150; ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр. 28; ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 57.

8

(9)  Вж. параграф 2.6.

9

(10)  ОВ L 88, 4.4.2011 г., стр. 45.

10

(11)  Вж. бележка под линия 5.

11

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/259 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/259

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие до 2030 г. „Да върнем природата обратно в живота ни“

(COM (2020) 380 final)

(2020/C 429/33)

| Докладчик: | Antonello PEZZINI (IT — I гр.) |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Lutz RIBBE (DE — III гр.) |

Докладчик:

Antonello PEZZINI (IT — I гр.)

Съдокладчик:

Lutz RIBBE (DE — III гр.)

| Консултация | Европейска комисия, 17.6.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Решение на Бюрото | 21.1.2020 г. |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 31.8.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 209/5/4 |

Консултация

Европейска комисия, 17.6.2020 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на Бюрото

21.1.2020 г.

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

31.8.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

209/5/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства усилията на Европейската комисия (ЕК) да разработи стратегия за биологичното разнообразие за периода до 2030 г., като един от начините за реализиране на Европейския зелен пакт и на световната рамка за биологичното разнообразие на Конвенцията за биологичното разнообразие (КБР). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Същевременно изразява съжаление за по-навременно прилагане на политиката в областта на биологичното разнообразие, които Европейската сметна палата отправя непрекъснато, не са взети под внимание. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.2. | Според ЕИСК стратегията за биологичното разнообразие e пътят, който трябва да се измине, за да може европейското биологично разнообразие да заеме централно място в процеса на възстановяване след COVID-19, в полза на хората, климата и планетата. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | В ЕС усилията за опазване на все още съществуващите природни ресурси следва да бъдат увеличени значително посредством устойчиви ангажименти за информиране и комуникация, насочени към обществото, и по-специално към младите хора, като се изтъкват положителните аспекти на действията в областта на опазването. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита, че за да бъде постигната тази цел, е необходимо, със съгласието на ЕК, да се увеличат териториите на защитените зони, и по-специално на строго защитените, като се намали възможно най-много въздействието върху селското и горското стопанство, въпреки че това по никакъв начин не е достатъчно, за да се спре намаляването на биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ето защо ЕИСК счита, следва да се активизират значително усилията за възстановяване на местообитанията и борбата с намаляването на видовете, което се дължи основно на неправилното прилагане на правната рамка и на недостатъчното финансиране за необходимите мерки. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Според ЕИСК е необходимо да се подчертае значението на екологичната свързаност;с оглед на това е необходимо да се създаде трансевропейска мрежа за опазване на природата, като по този начин се преодолее методологичният недостатък на Директивата за местообитанията. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК признава, че постигането на целите за възстановяване изисква нови, правно обвързващи цели и подходящо самостоятелно финансиране. Трябва обаче да се насърчават и доброволно предприеманите мерки. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Комитетът изразява съжаление, че в новия финансов план за периода 2021 — 2027 г. няма и следа от пълна, ефективна и последователна интеграция на биологичното разнообразие и счита, че това е тревожен сигнал за поредното съществено разминаване между думи и дела. Това е видно и от публикуваните през последните две години доклади на Европейската сметна палата по въпроса за несъвместимостта на политиките в областта на селското стопанство, климата и биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Комитетът подчертава, че от земеделските стопани и собствениците на гори не може да се очаква да платят цената за опазването на биологичното разнообразие. Предоставянето на това „обществено благо и стойност“ по-скоро трябва да се превърне в интересна възможност за получаване на доходи за самите земеделски стопани. Той счита, че в новия план за икономическо възстановяване може да се отдели специално внимание на тази проблематика, като се предвидят инвестиции в персонал и ресурси с цел защита на съдържанието на стратегията. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК счита, че е от съществено значение някои части от защитените зони да бъдат обект на строго опазване (с управление без интервенция). Само тогава могат да се случат напълно естествените (а не „контролирани“) процеси. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК отбелязва, че целта приоритетните зони в селскостопанския сектор да достигнат 10 % не намира подкрепа в обсъжданото понастоящем предложение за реформа на ОСП, което се свежда до споменаване на „минимален процент“, без да се посочва конкретно число. Комитетът препоръчва всяка договорена цел да бъде реалистична и споделена. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК приветства категорично укрепването на екологосъобразната инфраструктура и призовава ЕК и държавите членки да разработят и приложат последователна стратегия в това отношение. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕС следва да превърне трансевропейските зелени мрежи (TEN-G) в инвестиционен приоритет и да им предостави подходящо финансиране. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК призовава Комисията да изготви силна и всеобхватна стратегия за горите и горския сектор. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Контекст на становището

| 2.1. | Стратегията за биологичното разнообразие, разглеждано като многообразие на живота на Земята и включващо екосистемите, общностите, видовете и генетичните ресурси, е предпоставка за устойчивото благосъстояние и за благосъстоянието на хората. Само по себе си то представлява ресурс и предоставя на обществото широка гама от основни екосистемни услуги, от снабдяването с храна и питейна вода до опрашването и предотвратяването на наводненията. Освен съображения от чисто материален характер, са налице и етично-морални причини за опазване на биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Политиката на ЕС в сектора на биологичното разнообразие се основава на различни членове от ДФЕС:






  — | член 4, параграф 2, буква д), с който се установява споделената компетентност на ЕС в областта на околната среда, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

член 4, параграф 2, буква д), с който се установява споделената компетентност на ЕС в областта на околната среда,

| — | член 11, с който се въвеждат изискванията за опазване на околната среда, |
| --- | --- |

—

член 11, с който се въвеждат изискванията за опазване на околната среда,

| — | член 191, с който се определя политиката на Съюза в областта на околната среда. |
| --- | --- |

—

член 191, с който се определя политиката на Съюза в областта на околната среда.

Освен това ЕС е страна по Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие, подписана в Рио де Жанейро през 1992 г. (1)

| 2.3. | В рамките на вторичното право ЕС разполага с различни правни актове, с които се цели устойчиво опазване и управление на естествените местообитания и застрашените видове, както и принос за включване на биологичното разнообразие в политики и действия на ЕС. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | От особено значение е мрежата „Натура 2000“, система от защитени зони, разпространена из целия ЕС, създадена с Директивата за местообитанията (2), включваща и специалните защитени зони, създадени с Директивата за птиците (3), Рамковата директива за морска стратегия (4) и Регламента относно инвазивните чужди видове (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Въпреки съществуващите правни инструменти и множеството политически обещания за спиране на загубата на биологичното разнообразие, последното е сериозно застрашено:






  — | още през 1998 г. беше представена стратегия на ЕС в областта на биологичното разнообразие, през 2001 г. държавните и правителствените ръководители на ЕС се ангажираха, в рамките на стратегията от Гьотеборг, до 2010 г. да спрат загубата на биологично разнообразие, която още тогава се беше ускорила драстично в Европа, и в рамките на същия период да възстановят естествените местообитания и системи, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

още през 1998 г. беше представена стратегия на ЕС в областта на биологичното разнообразие, през 2001 г. държавните и правителствените ръководители на ЕС се ангажираха, в рамките на стратегията от Гьотеборг, до 2010 г. да спрат загубата на биологично разнообразие, която още тогава се беше ускорила драстично в Европа, и в рамките на същия период да възстановят естествените местообитания и системи,

| — | през 2006 г. ЕК представи план за действие относно биологичното разнообразие (6), включващ 160 мерки за постигане на целта, определена за 2010 г., Тази цел обаче не е постигната и това се дължи на факта, че между амбициите и действителността съществуват явни несъответствия, които ЕИСК многократно е критикувал в редица становища, |
| --- | --- |

—

през 2006 г. ЕК представи план за действие относно биологичното разнообразие (6), включващ 160 мерки за постигане на целта, определена за 2010 г., Тази цел обаче не е постигната и това се дължи на факта, че между амбициите и действителността съществуват явни несъответствия, които ЕИСК многократно е критикувал в редица становища,

| — | през май 2011 г., следвайки Конвенцията за биологичното разнообразие, в която се подчертава необходимостта от все по-добро осведомяване на обществеността относно ползите от опазването на биологичното разнообразие (член 13), ЕС представи още една стратегия за биологичното разнообразие, включваща мерки, които са много сходни с мерките в предходните стратегии и програми на ЕС относно околната среда, които бяха приети междувременно. Тази стратегия трябваше да сложи край на загубата на биологично разнообразие и на влошаването на екосистемните услуги в Европейския съюз до изтичане на новия срок 2020 г., |
| --- | --- |

—

през май 2011 г., следвайки Конвенцията за биологичното разнообразие, в която се подчертава необходимостта от все по-добро осведомяване на обществеността относно ползите от опазването на биологичното разнообразие (член 13), ЕС представи още една стратегия за биологичното разнообразие, включваща мерки, които са много сходни с мерките в предходните стратегии и програми на ЕС относно околната среда, които бяха приети междувременно. Тази стратегия трябваше да сложи край на загубата на биологично разнообразие и на влошаването на екосистемните услуги в Европейския съюз до изтичане на новия срок 2020 г.,

| — | през 2007 г. ЕК прие план за действие в подкрепа на държавите членки за опазване на видовете и местообитанията: 15 мерки, които да се осъществят до 2019 г., за да се приложат директивите за опазване на природата. |
| --- | --- |

—

през 2007 г. ЕК прие план за действие в подкрепа на държавите членки за опазване на видовете и местообитанията: 15 мерки, които да се осъществят до 2019 г., за да се приложат директивите за опазване на природата.

| 2.6. | Във всички програми на ЕС в областта на биологичното разнообразие винаги бяха определяни много амбициозни цели, които ЕИСК неизменно е подкрепял. Резултатите обаче бяха твърде скромни. Последствията: почти една четвърт от дивата флора и фауна в Европа понастоящем e застрашена от изчезване, налице е бързо намаляване на насекомите и опрашителите и условията на екосистемите в повечето случаи са влошени до такава степен, че те вече не са в състояние да предоставят напълно своите ценни услуги. Подобни влошени ситуации водят до огромни социално-икономически загуби за държавите на ЕС. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Петте основни причини за загубата на биологично разнообразие — промените в земеползването и използването на морските територии; прекомерното експлоатиране на природните ресурси; замърсяването, изменението на климата и въвеждането на инвазивни чужди видове, се изостриха допълнително, с което до голяма степен ликвидираха положителното въздействие на мерките, предприети за ограничаване на проблема. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | ЕС носи голяма отговорност, по-специално чрез своята селскостопанска политика и политиката си в областта на рибарството, в контекста на които определя стратегическата рамка и предоставя милиарди евро. Въпреки че повече от 20 години постоянно се констатира и признава, че тези сектори трябва да бъдат реформирани, до днес не е направено почти нищо. Във връзка с това ЕИСК обръща внимание на различни доклади на Европейската сметната палата (7), от които някои съвсем скорошни, и отбелязва, че те бяха почти напълно пренебрегнати във важните документи на ЕК, Съвета и Парламента. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | В доклад от 2019 г. на Междуправителствената платформа за биологично разнообразие и екокистемни услуги (IPBES) беше съобщено за ускорено изчезване на видовете и влошаване на здравето на екосистемите в световен мащаб. Освен това от доклада става съвсем ясно, че загубата на биологично разнообразие не може нито да бъде намалена, нито спряна без основни и структурни промени в обществото. Авторите на доклада очакват, че необходимата трансформация ще срещне силен отпор от страна на лицата, които са облагодетелствани от астоящото положение. Справянето с тази ситуация обаче е възможно и необходимо в полза на обществения интерес (8). Проучване на Евробарометър, проведено в държавите-членки на ЕС през декември 2018 г. (с повече от 27 000 запитани), показа нарастваща осведоменост на гражданите на ЕС относно значението и важността на биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Би било целесъобразно опазването на биологичното разнообразие да се спомене ясно в Европейската териториална програма, цитирана впрочем в програмата на германското председателство (9). |
| --- | --- |

2.10.

3.   Европейска стратегия за биологичното разнообразие за периода до 2030 г.

| 3.1. | Европейска стратегия за биологичното разнообразие за периода до 2030 г. до голяма степен преследва цели, които се съдържат в предходните стратегии. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Тази стратегия се придържа към препоръки на Съвета, според които ЕС и неговите държави членки трябва да дадат пример и да увеличат усилията за справяне със загубата на биологично разнообразие и възстановяване на екосистемите. През декември 2019 г. Съветът предостави стратегически насоки за биологичното разнообразие за периода до 2030 г. в съответствие със Зеления пакт. Съветът подчерта спешната необходимост от предприемане на мерки на всички равнища в световен мащаб за спиране на загубата на биологично разнообразие и се ангажира:






  — | да интегрира биологичното разнообразие във всички съответни политики на ЕС, на първо място в новата обща селскостопанска политика (ОСП), |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

да интегрира биологичното разнообразие във всички съответни политики на ЕС, на първо място в новата обща селскостопанска политика (ОСП),

| — | да премахне субсидиите, които са вредни за биологичното разнообразие, |
| --- | --- |

—

да премахне субсидиите, които са вредни за биологичното разнообразие,

| — | да подобри преразглеждането на прилагането и отчетността на политики, действия и ангажименти по отношение на природата и биологичното разнообразие, |
| --- | --- |

—

да подобри преразглеждането на прилагането и отчетността на политики, действия и ангажименти по отношение на природата и биологичното разнообразие,

| — | да осъществи пълно, ефективно и съгласувано включване на биологичното разнообразие при изготвянето и прилагането на многогодишната финансова рамка на ЕС за периода 2021 — 2027 г., |
| --- | --- |

—

да осъществи пълно, ефективно и съгласувано включване на биологичното разнообразие при изготвянето и прилагането на многогодишната финансова рамка на ЕС за периода 2021 — 2027 г.,

| — | да ускори прехода към безопасна, кръгова и неутрална по отношение на климата икономика с ефективно използване на ресурсите, която опазва и възстановява биологичното разнообразие и екосистемните услуги, |
| --- | --- |

—

да ускори прехода към безопасна, кръгова и неутрална по отношение на климата икономика с ефективно използване на ресурсите, която опазва и възстановява биологичното разнообразие и екосистемните услуги,

| — | да приведе националните и международните финансови потоци — по-специално в областта на обществените поръчки — в съответствие със световната рамка по отношение на биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

—

да приведе националните и международните финансови потоци — по-специално в областта на обществените поръчки — в съответствие със световната рамка по отношение на биологичното разнообразие.

| 3.3. | ЕИСК имаше възможност да изрази многократно своята позиция относно политиката в областта на биологичното разнообразие (10) и отново отбелязва, че липсва политическа воля, а не правно основание. Всъщност това, което Съветът реши през декември 2019 г. и което е отразено отчасти в стратегията, не е нещо ново и има опасност още веднъж да не бъде приложено на практика. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | С новата стратегия на ЕС за биологичното разнообразие не само се цели опазване и възстановяване на природата в Европа, но в сравнение с предходните стратегии тя разглежда по-решително въпросите за екосистемните услуги. Тя е много по-ясна и по въпроса за целите за възстановяване на изгубените местообитания и в нея се очертава път за постигане на целите на ЕС в областта на биологичното разнообразие с оглед на предвидената за 2021 г.15-ата конференция на страните по РКООНИК, която ще бъде решаваща. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Стратегията за биологичното разнообразие за периода до 2030 г. определя три цели за хармонизирана мрежа от защитени зони:






  — | да се предостави правна защита на най-малко 30 % от сухоземната територия и 30 % от морските басейни на ЕС и да се осигури интегриране на екологичните коридори в рамките на ефективно действаща трансевропейска мрежа за защита на природата, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

да се предостави правна защита на най-малко 30 % от сухоземната територия и 30 % от морските басейни на ЕС и да се осигури интегриране на екологичните коридори в рамките на ефективно действаща трансевропейска мрежа за защита на природата,

| — | да се предостави строга защита на най-малко една трета от тези зони, т.е. 10 % от сухоземната територия и 10 % от морските басейни на ЕС, |
| --- | --- |

—

да се предостави строга защита на най-малко една трета от тези зони, т.е. 10 % от сухоземната територия и 10 % от морските басейни на ЕС,

| — | да се осигури ефективно управление на всички защитени зони, като се определят ясни природозащитни цели и мерки и се извършва подходящ мониторинг на тези зони. |
| --- | --- |

—

да се осигури ефективно управление на всички защитени зони, като се определят ясни природозащитни цели и мерки и се извършва подходящ мониторинг на тези зони.

| 3.6. | С цел да се укрепят увредените и уязвими екосистеми (за които все още не е в сила ефикасна правна рамка) и да се намали натискът върху биологичното разнообразие, са предвидени множество действия, с които, наред с другото, се цели:






  — | да се подготви предложение за нова правна рамка за възстановяване на природата, |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

да се подготви предложение за нова правна рамка за възстановяване на природата,

| — | до 2030 г. да се възстановят големи площи от увредени и богати на въглерод екосистеми, да не се допуска влошаване на тенденциите и природозащитния статус на местообитанията и видовете и да се гарантира, че най-малко 30 % от тези местообитания и видове имат благоприятен природозащитен статус или най-малкото, че при тях се наблюдава положителна тенденция, |
| --- | --- |

—

до 2030 г. да се възстановят големи площи от увредени и богати на въглерод екосистеми, да не се допуска влошаване на тенденциите и природозащитния статус на местообитанията и видовете и да се гарантира, че най-малко 30 % от тези местообитания и видове имат благоприятен природозащитен статус или най-малкото, че при тях се наблюдава положителна тенденция,

| — | да се спре и обърне тенденцията за намаляване на броя на птиците и насекомите, обитаващи земеделските земи, и по-специално на опрашителите, |
| --- | --- |

—

да се спре и обърне тенденцията за намаляване на броя на птиците и насекомите, обитаващи земеделските земи, и по-специално на опрашителите,

| — | да се намалят с 50 %употребата и рисковете от химически пестициди и да се направи същото по отношение на използването на по-опасните пестициди, |
| --- | --- |

—

да се намалят с 50 %употребата и рисковете от химически пестициди и да се направи същото по отношение на използването на по-опасните пестициди,

| — | най-малко 10 % от земеделските земи да бъдат обявени за „екологично насочени площи“и в тях да се включат участъци с голямо биологично разнообразие, |
| --- | --- |

—

най-малко 10 % от земеделските земи да бъдат обявени за „екологично насочени площи“и в тях да се включат участъци с голямо биологично разнообразие,

| — | най-малко 25 % от земеделските земи да бъдат заделени за биологично земеделие и да се подобри значително използването на агроекологични практики, |
| --- | --- |

—

най-малко 25 % от земеделските земи да бъдат заделени за биологично земеделие и да се подобри значително използването на агроекологични практики,

| — | да се засадят най-малко 3 милиарда дървета при пълно спазване на екологичните принципи и опазване на все още съществуващите девствени и вековните гори, |
| --- | --- |

—

да се засадят най-малко 3 милиарда дървета при пълно спазване на екологичните принципи и опазване на все още съществуващите девствени и вековните гори,

| — | да се постигне значителен напредък в санирането на замърсени почви, |
| --- | --- |

—

да се постигне значителен напредък в санирането на замърсени почви,

| — | да се възстанови свободното течение на 25 000 км от реките, |
| --- | --- |

—

да се възстанови свободното течение на 25 000 км от реките,

| — | да се намали с 50 % броят на видовете, включени в червената книга и застрашени от инвазивни екзотични видове, да се намали най-малко с 50 % загубата на хранителните вещества, причинена от изкуствените торове, а самото използване на изкуствени торове да се намали най-малко с 20 %, |
| --- | --- |

—

да се намали с 50 % броят на видовете, включени в червената книга и застрашени от инвазивни екзотични видове, да се намали най-малко с 50 % загубата на хранителните вещества, причинена от изкуствените торове, а самото използване на изкуствени торове да се намали най-малко с 20 %,

| — | да се изготвят амбициозни планове за екологизиране на градовете с население най-малко 20 000 жители, |
| --- | --- |

—

да се изготвят амбициозни планове за екологизиране на градовете с население най-малко 20 000 жители,

| — | да се прекрати използването на химически пестициди в чувствителни зони като градските зелени площи в ЕС, |
| --- | --- |

—

да се прекрати използването на химически пестициди в чувствителни зони като градските зелени площи в ЕС,

| — | да се намали намали значително отрицателното въздействие на риболова и добивните дейности по морското дъно върху уязвимите видове и местообитания, за да се възстанови доброто състояние на околната среда, |
| --- | --- |

—

да се намали намали значително отрицателното въздействие на риболова и добивните дейности по морското дъно върху уязвимите видове и местообитания, за да се възстанови доброто състояние на околната среда,

| — | да се избягва приловът на защитени видове или той да бъде намален до равнище, което позволява пълно възстановяване на популациите и не накърнява техния природозащитен статус. |
| --- | --- |

—

да се избягва приловът на защитени видове или той да бъде намален до равнище, което позволява пълно възстановяване на популациите и не накърнява техния природозащитен статус.

| 3.7. | Тези цели ще бъдат постигнати, наред с другото, чрез прилагане на следните мерки:






  — | създаване на условията за дълбока промяна посредством стартирането на нов процес, насочен към подобряване на управлението на биологичното разнообразие и гарантиране, че държавите членки ще включат в националните си политики ангажиментите, очертани в стратегията, |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

създаване на условията за дълбока промяна посредством стартирането на нов процес, насочен към подобряване на управлението на биологичното разнообразие и гарантиране, че държавите членки ще включат в националните си политики ангажиментите, очертани в стратегията,

| — | активизиране на усилията за изпълнението и прилагането на законодателството на ЕС в областта на околната среда, |
| --- | --- |

—

активизиране на усилията за изпълнението и прилагането на законодателството на ЕС в областта на околната среда,

| — | мобилизиране на 20 млрд. евро годишно за биологичното разнообразие чрез различни източници, включително финансиране от ЕС и национално и частно финансиране, включване на съображения относно природния капитал и биологичното разнообразие в бизнес практиките, |
| --- | --- |

—

мобилизиране на 20 млрд. евро годишно за биологичното разнообразие чрез различни източници, включително финансиране от ЕС и национално и частно финансиране, включване на съображения относно природния капитал и биологичното разнообразие в бизнес практиките,

| — | поставяне на ЕС на видно място на световната сцена, така че той да се справи с глобалната криза в областта на биологичното разнообразие, като мобилизира всички външни инструменти за действие и международни партньорства с оглед на нова амбициозна глобална рамка на ООН за биологичното разнообразие, |
| --- | --- |

—

поставяне на ЕС на видно място на световната сцена, така че той да се справи с глобалната криза в областта на биологичното разнообразие, като мобилизира всички външни инструменти за действие и международни партньорства с оглед на нова амбициозна глобална рамка на ООН за биологичното разнообразие,

| — | засилване на гражданската защита чрез създаването на политика на ЕС за подобряване на възможностите за незабавна реакция в случай на горски пожари в цяла Европа, |
| --- | --- |

—

засилване на гражданската защита чрез създаването на политика на ЕС за подобряване на възможностите за незабавна реакция в случай на горски пожари в цяла Европа,

| — | създаване на екипи от регионални пожарникари в отделните държави членки с цел увеличаване на гъвкавостта в случай на горски пожари, |
| --- | --- |

—

създаване на екипи от регионални пожарникари в отделните държави членки с цел увеличаване на гъвкавостта в случай на горски пожари,

| — | да улеснява обучението на гражданското общество във всички държави членки, като използва регионалните основи и създава малки екипи, за да реагира бързо. |
| --- | --- |

—

да улеснява обучението на гражданското общество във всички държави членки, като използва регионалните основи и създава малки екипи, за да реагира бързо.

| 3.8. | За да даде възможност за тази необходима и дълбока промяна, ЕК има за цел да създаде нова европейска рамка за управление на биологичното разнообразие. За тази цел ще бъде създаден механизъм за наблюдение и преглед въз основа на набор от ясни съгласувани показатели. Необходимостта от правно обвързващ подход на управление ще бъде оценена през 2023 г. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕК поставя прилагането и изпълнението на законодателството на ЕС в областта на околната среда в центъра на своята стратегия. От една страна, се очаква да се засили сътрудничеството с държавите членки и с европейските мрежи, инспекторите, полицейските сили и прокурорите и, от друга страна, да се засили ролята на гражданското общество. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Представеният проект е стратегия за ЕС, но ЕК подчертава, че и на двустранно и многостранно равнище ще бъде отделено по-голямо внимание на опазването на биологичното разнообразие и добавя, че ЕС е готов да поеме водеща роля в изграждането на коалиция на основните амбиции в областта на биологичното разнообразие на 15-ата конференция на страните по Конвенцията за биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | В плана за действие за новата стратегия за 2030 г. са предвидени около четиридесет мерки, които трябва да бъдат предприети през следващите четири години, както е посочено в примерния график, приложен към предложението за новата стратегия. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Общи бележки

| 4.1. | ЕИСК приветства усилията на ЕК да разработи стратегия за биологичното разнообразие за периода до 2030 г., като един от пътищата към Европейския зелен пакт и към световната рамка за биологичното разнообразие, предложени в КБР. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Безпрецедентната загуба на биологично разнообразие и разпространението на опустошителни пандемии изпращат ясно послание: време е да преразгледаме нашето отношение към природата. Според ЕИСК стратегията за биологичното разнообразие e пътят, който трябва да се измине, за да може биологичното разнообразие на Европа да заеме централно място при възстановяването след COVID-19, в полза на хората, климата и планетата. Загубата на биологично разнообразие и кризата, свързана с изменението на климата, са взаимозависими и си влияят взаимно. Опазването по съгласуван начин и възстановяването на горите, почвите и влажните зони, и създаването на зелени пространства в градовете е важно, за да се постигне смекчаване на последиците от изменението на климата до 2030 г. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | В стратегията за биологичното разнообразие се признава следната взаимовръзка: в ЕС е необходимо значително увеличаване на усилията за опазване на все още съществуващите природни ресурси, за което е необходимо а) разширяване на обхвата на защитените зони и по-специално на строго защитените. Това обаче по никакъв начин не е достатъчно, за да се спре намаляването на биологичното разнообразие (не само по отношение на броя на видовете, а най-вече на гъстотата на съответните популации, при които се установява сериозно намаляване, както показва измирането на насекоми в големи зони). Поради тази причина са необходими също б) значителни усилия за възстановяване на местообитанията. ЕИСК подкрепя категорично и двете цели. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Той подкрепя оценката на ЕК, според която намаляването на защитените видове и местообитания се дължи основно на неправилното прилагане на правната рамка и на недостатъчното финансиране. Съществуващата правна рамка (главно директивите за птиците и за местообитанията) e съсредоточена върху застрашените видове и местообитания, но опазването на биологичното разнообразие е нещо много повече от това, както показва фактът, че тези директиви не се отнасят за насекомите или опрашителите, както и за „екосистемните услуги“ или за „зелените инфраструктури“. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ето защо ЕИСК подкрепя предложенията на ЕК да се извърши оценка на въвеждането на допълнителни правни инструменти, в случай, че през следващите години държавите членки не пристъпят към бързо изпълнение на новите цели. ЕИСК акцентира също върху признаването и насърчаването на качеството на защитата и добрите практики на равнището на държавите членки, като например доброволните мерки за защита. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Освен посочените фактори, ЕИСК отбелязва, че има и други фактори, които водят до намаляване на биологичното разнообразие, сред които е поведението на човека. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК изразява съгласие с анализа на ЕК, според който продължаващото сериозно намаляване на биологичното разнообразие изисква значително разширяване на мрежата от защитени зони. По-специално, досега не е обръщано необходимото внимание на опазването на естествените процеси. Новата цел за 10 % строго защитени зони ще промени това положение. Тези мерки ще имат положително въздействие върху климата, опазването на опрашителите и насекомите и подобряването на задържането на вода на територията. С изискването за създаване на трансевропейска мрежа за опазване на природата, ЕК се стреми да преодолее методологическия недостатък на Директивата за местообитанията и с основание подчертава значението на екологичната свързаност. По този начин тя се връща и на въпроса за екологичната инфраструктура, към която за съжаление след Съобщението на ЕК COM (2013) 249 final не беше подходено с необходимата решителност. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК признава, че постигането на целите за възстановяване изисква нови правно обвързващи цели. В Стратегията за биологичното разнообразие за периода до 2020 г. се поставя цел да бъдат възстановени 15 % от увредените екосистеми. Усилията за постигането на тази цел бяха съвсем неподходящи, по-специално поради липсата на правно обвързващ характер. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК отбелязва със задоволство, че стратегията разглежда по-ясно въпроса за финансовите изисквания. Отдавна е известно, че липсва подходящо финансиране: досега са покрити само 20 % от нуждите на защитените природни зони, в това число на мрежата „Натура 2000“ (11), а изготвяните от ЕИСК финансови оценки винаги надхвърляха значително тези на ЕК. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Освен това Комитетът се произнесе ясно в полза на отделна линия за финансиране за бюджета за селското стопанство, както е посочено и от Европейската сметна палата. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | В своето становище Сметната палата отбеляза, че не е ясна разходната част за биологичното разнообразие, в това число в ОСП. Според ЕК около 8 % от бюджета на ЕС са изразходвани за опазване на биологичното разнообразие (86 млрд. евро за периода 2014 — 2020г.). Сметната палата отправя критики, че въпреки това не могат да се измерят положителни въздействия. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Това се дължи и на факта, че програмите от втория стълб, особено ефективни за целите на биологичното разнообразие, не само се финансират в недостатъчна степен, но и като цяло в по-голямата си част се представят по непривлекателен за земеделските стопани начин в много държави членки.
  В продължение на години ЕИСК подкрепяше също решения, които например улесняват земеделските стопани да предприемат мерки за насърчаване на биологичното разнообразие, и съдържащи, наред с другото, достатъчен стимулиращ компонент. ЕИСК посочва, че въпреки че от земеделските стопани и собствениците на гори също трябва да се изисква да опазват биологичното разнообразие, не може да се очаква те да понасят разходите за това. Предоставянето на това „обществено благо“ трябва да се превърне по-скоро в интересна възможност за получаване на доходи за самите земеделски стопани. |
| --- | --- |

4.12.

В продължение на години ЕИСК подкрепяше също решения, които например улесняват земеделските стопани да предприемат мерки за насърчаване на биологичното разнообразие, и съдържащи, наред с другото, достатъчен стимулиращ компонент. ЕИСК посочва, че въпреки че от земеделските стопани и собствениците на гори също трябва да се изисква да опазват биологичното разнообразие, не може да се очаква те да понасят разходите за това. Предоставянето на това „обществено благо“ трябва да се превърне по-скоро в интересна възможност за получаване на доходи за самите земеделски стопани.

| 4.13. | ЕК посочва, че са необходими 20 млрд. евро годишно. Фактът, че в буква а) не е посочено нито как е изчислена тази сума от 20 милиарда евро, нито в б) как би трябвало да бъда покрита тази нужда, е една от решаващите слабости на стратегията за биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | В новата многогодишна финансова рамка не е отразена такава сума, което е изненадващо, тъй като през декември 2019 г. Съветът поиска „пълно, ефективно и последователно включване на биологичното разнообразие в изготвянето и изпълнението на новата многогодишна финансова рамка (МФР) 2021 — 2027 г.“ (вж. параграф 3.2). Във всеки случай ЕИСК не намира никаква следа от гореизложеното и счита, че това е тревожен сигнал за поредните значителни несъответствия между думи и дела. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | ЕИСК се отнася критично към факта, че в тази стратегия за биологичното разнообразие ЕК за пореден път пропуска да изпълни препоръките на Съвета от декември 2019 г. относно финансовата подкрепа за мерките за опазване на биологичното разнообразие и че не се предлагат ефикасни мерки, с които да се сложи край на всички вредни за биологичното разнообразие субсидии. Освен това ЕК все още не е предложила подходящи инструменти във връзка с искането на Съвета за подобряване на прегледа на изпълнението и докладването на политиките, действията и ангажиментите във връзка с опазването на природата и биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Комитетът подкрепя оценката на ЕК, според която за голяма част от защитените зони практиките на устойчиво управление представляват подходящо решение за поддържане или насърчаване на високи стойности на биологично разнообразие. ЕИСК счита обаче, че е от съществено значение част от защитените зони да бъдат обект на строго опазване, което е равнозначно на управление без интервенция. Само така естествените процеси могат да бъдат защитени ефективно. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Поради това Комитетът отбелязва със задоволство, че процентът на строго защитените зони трябва да бъде значително увеличен, и подчертава, че опазването на естествените процеси е от съществено значение за опазването на биологичното разнообразие, особено във време на драматично изменение на климата. Заслужава висока оценка фактът, че се акцентира специално върху строгата защита (с управление без интервенция) на девствените и вековните гори. ЕИСК подчертава обаче, че без значителни финансови компенсации ще бъде трудно да се опазват ефективно, по-специално девствените и вековните гори, които са частна собственост. Във връзка с това ЕИСК подчертава похвалните действия, предприети от НПО в областта на околната среда, които действат като стражи на околната среда, и продължаващите намеси на пожарникарите, защитаващи територии, които често притежават голямо биологично разнообразие. За девствените и вековните горски терени, които са държавна собственост, ЕИСК би приветствал препоръка на ЕК относно блокирането на дейностите по изсичане. Настоящите спорове относно опазването на горите в различните държави — членки на ЕС, показват, че съществува значителен икономически натиск и върху зоните, които са държавна собственост. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Комитетът подчертава, че Общата селскостопанска политика трябва да бъде съобразена със стратегическите цели в областта на биологичното разнообразие (12), с европейското законодателство в областта на климата, със стратегията „От фермата до трапезата“ и с целите на Европейския зелен пакт. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | ЕИСК изразява съжаление във връзка с факта, че в последната предложена многогодишна финансова рамка, както и в плана за възстановяване на Европа, не се предвижда никакъв допълнителен разход, предназначен за опазването на биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | ЕИСК счита, че е важно да има силна и всеобхватна стратегия за горите и горския сектор. Това е необходимо по-специално поради факта, че ЕС няма обща основана на законодателство политика в областта на горите. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | ЕИСК отбелязва, че целта приоритетните зони в селскостопанския сектор да достигнат 10 % не намира подкрепа в обсъжданото понастоящем предложение за реформа на втория стълб на ОСП, което се свежда до споменаване на „минимален процент“, без да се посочва конкретно число. Това е изключително отрицателен сигнал, че това изискване, от една страна, е признато от ЕК, но от друга страна, не е взето предвид в процеса на паралелна реформа. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | ЕИСК приветства категорично укрепването на екологосъобразната инфраструктура и призовава ЕК и държавите членки да разработят и приложат последователна стратегия в това отношение. ЕС следва да превърне трансевропейските зелени мрежи (TEN-G) в инвестиционен приоритет и да им предостави подходящо финансиране. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | В допълнение към законово обвързващите цели за възстановяване, се обявява нова регулаторна инициатива за разширяване на обхвата на защитените територии, ако държавите членки не спазват изискванията и препоръките на Комисията. ЕИСК счита, че регулаторните интервенции ще бъдат от съществено значение, в случай че държавите членки не извършат драстична промяна в опазването на биологичното разнообразие. Поради това обявената за 2024 г. законодателна инициатива следва да доведе до разработването на всеобхватна директива относно биологичното разнообразие, в която да бъдат разгледани и другите недостатъци, посочени в настоящото становище, и която следва да бъде придружена от оценка на въздействието, даваща възможност за по-добра оценка на търговските аспекти. |
| --- | --- |

4.23.

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Конвенцията за биологичното разнообразие (КБР).

1

(2)  Директива 92/43/EО на Съвета (ОВ L 206, 22.7.1992 г., стp. 7).

2

(3)  Директива 79/409/EИО на Съвета (ОВ L 103, 25.4.1979 г., стp. 1) „Птици“и Директива 2009/147/EО на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 20, 26.1.2010 г., стp. 7).

3

(4)  Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 164, 25.6.2008 г., стp. 19).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 1143/2014 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 317, 4.11.2014 г., стp. 35).

5

(6)  COM(2006) 216 final.

6

(7)  Вж. например Становище No 7/2018 относно Предложенията на Комисията за регламенти в областта на общата селскостопанска политика за периода след 2020 г. (ОВ C 41, 1.2.2019 г., стр. 1) и Специален доклад 13/2020: Биологичното разнообразие в земеделските земи продължава да намалява въпреки приноса на ОСП.

7

Предложенията на Комисията за регламенти в областта на общата селскостопанска политика за периода след 2020 г.

Биологичното разнообразие в земеделските земи продължава да намалява въпреки приноса на ОСП

(8)  IPBES, Summary for policymakers of the global assessment report on biodiversity and ecosystem services [Резюме за създателите на политики на глобалния доклад за оценка на биологичното разнообразие и екосистемните услуги], 2018 г.

8

Summary for policymakers of the global assessment report on biodiversity and ecosystem services

(9)  Leipzig Charter and the Urban Agenda for the UE [Лайпцигската харта и Програмата на ЕС за градовете].

9

Leipzig Charter and the Urban Agenda for the UE

(10)  ОВ C 195, 18.8.2006 г, стр. 96; ОВ C 97, 28.4.2007 г., стр. 6; ОВ C 161, 13.7.2007 г., стр. 48; ОВ C 317, 23.12.2009 г., стр. 75; ОВ C 306, 16.12.2009 г., стр. 42; ОВ C 48, 15.2.2011 г., стр. 150; ОВ C 24, 28.1.2012 г., стр. 111; ОВ C 67, 6.3.2014 г., стр. 153; ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 14; ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 90; ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 226 и ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 87.

10

(11)  Вж. COM (2010) 548 final, стр. 13.

11

(12)  През ноември 2018 г. Европейската сметна палата критикува строго предложенията на члена на Комисията Hogan за селскостопанската реформа след 2020 г., като счете, че те не са в съответствие с целите в областта на околната среда.

12

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Следното изменение, получило поне една четвърт от подадените гласове, беше отхвърлени по време на разискванията:

Параграф 4.18 с

е изменя, както следва:

Комитетът подчертава, че Общата селскостопанска политика трябва да бъде съобразена със стратегическите цели в областта на биологичното разнообразие, с европейското законодателство в областта на климата, със стратегията „От фермата до трапезата“ и с целите на Европейския зелен пакт. Важно е изпълнението на стратегията за биологичното разнообразие да не застрашава продоволствената сигурност или поминъка на селските райони в ЕС.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 59 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 106 |
| Гласове „въздържал се“: | 8 |

Гласове „за“:

59

Гласове „против“:

106

Гласове „въздържал се“:

8

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/268 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/268

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Стратегия „От фермата до трапезата“ за справедлива, здравословна и екологосъобразна продоволствена система“

(COM(2020) 381)

(2020/C 429/34)

| Докладчик: | Peter SCHMIDT (DE — II гр.) |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Jarmila DÚBRAVSKÁ (SK — I гр.) |

Докладчик:

Peter SCHMIDT (DE — II гр.)

Съдокладчик:

Jarmila DÚBRAVSKÁ (SK — I гр.)

| Консултация | Комисия, 17.6.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 8.7.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 16.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 208/4/7 |

Консултация

Комисия, 17.6.2020 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

8.7.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

16.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

208/4/7

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Съобщението относно „Стратегия „От фермата до трапезата“ за справедлива, здравословна и екологосъобразна продоволствена система“ има за цел да увеличи икономическата, екологичната и социалната устойчивост на продоволствените системи. Предизвиканата от COVID-19 криза успешно подложи на изпитание силата и устойчивостта на европейската селскостопанска хранителна система, с което доказа сигурността на доставките на храни в ЕС, но освен това показа, че осигуряването на храна „от фермата до трапезата“ не може да се приема за даденост. Стратегията трябва да се използва като възможност за промяна в динамиката на веригите на доставки и за трайни подобрения за земеделските стопани, преработвателите и търговците на дребно. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Според ЕИСК всеобхватната продоволствена политика в ЕС следва да осигури: i) икономическа, екологична и социално-културна устойчивост; ii) интеграция между секторите, областите на политиката и равнищата на управление; iii) приобщаващи процеси на вземане на решения; и iv) комбинация от задължителни мерки (разпоредби и данъци) и стимули (ценови премии, достъп до кредитиране, ресурси и застраховки) за ускоряване на прехода към устойчиви продоволствени системи. Предложената стратегия не отразява в достатъчна степен тези цели. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Бюджетът за ОСП не трябва да се намалява или да се запазва на сегашното равнище, а да бъде увеличен в съответствие с тези цели. Намаляването на финансирането за развитие на селските райони би могло да доведе до неблагоприятни последици предвид факта, че то съдържа някои от най-важните инструменти за подпомагане на прехода. Въпреки че допълнителните 15 милиарда евро, предложени в рамките на пакета за възстановяване от COVID-19, се приветстват и са необходими, те не могат да заменят дългосрочните ангажименти. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Одобрението на стратегическите планове по ОСП следва да зависи от приемането от държавите членки на всеобхватни планове за промяна на продоволствената среда, които свързват стимулите за устойчиво производство на здравословни храни със създаването на нови пазари за тези продукти. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Справедливите цени на храните (отразяващи реалните производствени разходи за околната среда и обществото) са единственият начин за постигане на устойчиви продоволствени системи в дългосрочен план. ЕС и държавите членки следва да предприемат действия, за да гарантират, че цените франко земеделско стопанство се запазват над равнището на разходите за производство и че здравословният начин на хранене ще стане по-леснодостъпен. За да стане това, ще бъде необходимо да се използва пълният набор от инструменти за публично управление — от твърди фискални мерки до основани на информация подходи — за да се даде видимост на действителните разходи. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Евтиният внос често предполага високи социални и екологични разходи в трети държави. Без промени в търговските политики на ЕС целите на стратегията няма да бъдат постигнати. Комитетът призовава ЕС да гарантира действителна реципрочност на стандартите в преференциалните търговски споразумения. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | В стратегията обаче не се разглеждат устойчивото управление на земите и достъпът до земя. Това е сериозен пропуск предвид факта, че това е една от основните пречки пред подмладяването на населението, заето в селското стопанство, без което ще се загуби основата на ЕС за устойчиво и продуктивно земеделие. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Следва да бъде извършена оценка на въздействието за различните начини за постигане на всяка определена в стратегията цел, като се отчита актуалното състояние във всяка държава членка. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Следва да бъде проучен предложеният в предишни становища на ЕИСК вариант за Европейски съвет по продоволствена политика (включително неговата финансова жизнеспособност). На местно равнище вече съществуват съвети по продоволствена политика, които обединяват различни участници в продоволствената система в даден район за преодоляване на предизвикателства, свързват повторно градовете с производството на храни в съседните региони и гарантират ефективно управление на продоволствените политики на местно и регионално равнище. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Въведение

| 2.1. | Съобщението на Комисията относно „Стратегия „От фермата до трапезата“ за справедлива, здравословна и екологосъобразна продоволствена система“ е основен компонент на Европейския зелен пакт. Целта му е да допринесе за програмата на Европа в областта на изменението на климата, за опазването на околната среда и запазването на биологичното разнообразие, за гарантирането на позицията на земеделските стопани и рибарите във веригата за създаване на стойност, за насърчаването на устойчивото потребление на храни и на достъпната и здравословна храна за всички, без да се излагат на риск безопасността, качеството и ценовата достъпност на храните. Това е първата стратегия на ЕС с претенции за обхващане на цялата продоволствена верига. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Кризата с COVID-19 наложи по-спешно от всякога да бъде повишена гъвкавостта на продоволствените системи в ЕС и на световно равнище, които ще бъдат подложени на изпитание и от бъдещи сътресения, като изменението на климата, избухването на нови болести и недостига на работна ръка (1). Кризата подчерта факта, че получаването на храна „от фермата до трапезата“ не може да се приема за даденост, и доказа, че участниците и дейностите в селското стопанство и в цялата продоволствена система са взаимносвързани. Тя изисква мерки за подпомагане при кризи, както и стъпки за гарантиране на по-дългосрочно оздравяване и възстановяване. В съобщението „От фермата до трапезата“ и в стратегията на ЕС за биологичното разнообразие правилно се признава необходимостта от стабилизиране след COVID-19 чрез увеличаване на икономическата, екологичната и социалната устойчивост на продоволствените системи. Превръщането на тези стратегии в съдържателни и навременни действия сега е от решаващо значение. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Земеделските стопани на територията на ЕС вече са предприели стъпки за повишаване на устойчивостта и допълнително подобряване на стандартите. Земеделските стопани и работниците в продоволствената система (в селското стопанство, преработвателната промишленост и разпространението) бяха на предна линия в кризата с COVID-19 и осигуриха непрекъснати доставки на храни за всички европейски граждани. Те системно се сблъскват с рискове, като същевременно запазват нисък дял на добавената стойност в продоволствената система. Трябва обаче и в бъдеще да се очаква, че земеделските стопани ще продължат да допринасят още повече, отколкото досега, за стабилността и гъвкавостта. С оглед на трудното икономическо положение, в което се намира понастоящем преобладаващата част от земеделските стопани, тези необходими фундаментални промени могат да бъдат направени само ако се предоставят правилните политически и икономически стимули за тях; ЕИСК не счита, че предложенията за реформа на ОСП представляват ефективни мерки в тази насока. Ето защо е наложително да се гарантира, че ще бъдат създадени съществено по-добри условия за конкурентоспособност на храните, произвеждани на местно равнище и по устойчив начин в ЕС (2), включително и по отношение на вноса, както и че не само свързаните с прехода разходи и ползи (между различните социални групи, сектори и региони, както и между сегашните и бъдещите поколения) се разпределят справедливо, но и че финансовите средства се предоставят целево с приоритет на стопанства с устойчиво производство. Стратегията „От фермата до трапезата“ трябва да се използва като възможност за фундаментална промяна в динамиката на веригите на доставки и за трайно подобрение на доходите и поминъка на земеделските стопани. Комитетът отново заявява, че Европейският зелен пакт трябва да бъде „зелен“ и „социален“ пакт във всички свои компоненти. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Що се отнася до вноса на сурови селскостопански продукти и храни, ЕИСК очакваше в стратегията „От фермата до трапезата“ да има ясно заявление, подобно на това, което Комисията направи при обявяването на граничното данъчно изравняване за въглеродните емисии на промишлените продукти, тъй като нашите земеделски производители (и потребители) трябва да бъдат защитени от внос, който не отговаря на европейските критерии за устойчивост. Това важи в още по-голяма степен сега, тъй като е очевидно, че настоящите ни стандарти трябва да бъдат по-строги. В този аспект обаче стратегията е незадоволителна. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ЕИСК приветства публикуването на стратегията „От фермата до трапезата“, която представлява изключителна възможност за постигане на описаните по-горе цели. В настоящото становище Комитетът посочва някои пропуски в съобщението „От фермата до трапезата“ и в плана за действие (по отношение на амбициите на Европейския зелен пакт и своите собствени предложения за всеобхватна продоволствена политика (3)) и дава насоки за начина, по който стратегията „От фермата до трапезата“ може да бъде доразвита и да намери израз в една ефективна пътна карта за преход. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Основи на една ефективна стратегия „От фермата до трапезата“: управление, отчетност, цели и ресурси

| 3.1. | От 2016 г. насам ЕИСК призовава за разработване на всеобхватна продоволствена политика в ЕС с цел осигуряване на здравословни режими на хранене от устойчиви продоволствени системи, свързващи селското стопанство с прехраната и екосистемните услуги, и гарантиране на вериги на доставки, които опазват общественото здраве за цялото европейско общество (4). В рамките на един тригодишен процес, ръководен от IPES-Food (5), беше създадена и широка коалиция на гражданското общество за съвместното изготвяне на подробен план за „обща продоволствена политика“ за ЕС. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В съответствие с препоръките в посочените по-горе текстове една всеобхватна продоволствена политика в ЕС следва да осигури: i) икономическа, екологична и социално-културна устойчивост; ii) интеграция между секторите, областите на политиката и равнищата на управление; iii) приобщаващи процеси на вземане на решения; и iv) комбинация от задължителни мерки (разпоредби и данъци) и стимули (ценови премии, достъп до кредитиране, ресурси и застраховки) за ускоряване на прехода към устойчиви продоволствени системи. Тя следва да ускори развитието на кръгова икономика и да намали въздействието на хранително-вкусовата промишленост и търговията на дребно върху околната среда чрез предприемане на действия по отношение на транспорта, съхранението, опаковането и хранителните отпадъци. Тя следва да разполага и с достатъчно средства за справяне с новата ситуация след COVID-19, по-конкретно с необходимостта от подобряване на управлението на кризите и укрепване на безопасните и справедливи условия на труд по цялата верига. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Въпреки че в съобщението „От фермата до трапезата“ и в плана за действие са набелязани множество подходящи инструменти, липсват механизми за ефективно управление. Първо, действията трябва да бъдат групирани съгласно набор от общи, ориентирани към желаните резултати цели, описващи продоволствените системи, които ЕС се надява да изгради в средносрочен и дългосрочен план (6). Тези цели не трябва да са насочени към конкретни части от веригата, а да бъдат хоризонтални (7). Това е крайно необходимо, с цел: i) да се подчертае необходимостта от подходи, обхващащи цялата верига, и справедливо поделяне на разходите за справяне с предизвикателствата в селското стопанство; ii) да се даде възможност за приоритетно определяне на различни решения и избягване на подход à la carte там, където са включени несъвместими решения; iii) да се гарантира въвеждането на алтернативни мерки (с равностойно въздействие) в случай на забавяне или неизпълнение на първоначално планирани действия; iv) да се гарантира, че количествените и качествените цели са придружени от пълния набор от мерки, необходими за тяхното изпълнение (и че по този начин те са осъществими), и ако е необходимо, да бъдат добавени допълнителни цели за постигането на заявената цел; и v) да се осигури стабилна основа за гарантиране на привеждането на различните секторни политики (напр. ОСП, търговия, околна среда, развитие на здравеопазването и безопасност на храните) в съответствие със стратегията „От фермата до трапезата“. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | За да бъде ефективна, стратегията „От фермата до трапезата“ трябва да бъде придружена от ясна рамка с цели, показатели и надежден механизъм за наблюдение, но без да се увеличава бюрокрацията. ЕИСК вече препоръча разработването на набор от показатели за устойчиви храни на ЕС, което ще позволи преодоляване на предизвикателствата пред продоволствените системи чрез многогодишен подход, като по този начин се насърчава съгласуване на политиките на различни равнища на управление. По този начин ще се осигурят показатели, с което ще се насърчи напредъкът, и ще се следи за постигането на поставените цели (8). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Една ефективна стратегия „От фермата до трапезата“ следва да намали скъпоструващите външни ефекти от селското стопанство и да гарантира справедливо възнаграждение за всички земеделски стопани от пазарите и поради тази причина ще бъде с висока икономическа ефективност в дългосрочен план. Преходът към устойчиви и конкурентоспособни продоволствени системи обаче изисква спешни инвестиции. По-конкретно са необходими сериозни усилия и капиталови инвестиции за постигането на определените в Европейския зелен пакт равнища на действията в областта на климата и околната среда и за подпомагането на земеделските стопани да въведат устойчиви подходи. Тези цели не могат да бъдат постигнати, ако са прекъснати ключови потоци на финансиране. Намаляването на финансирането за развитие на селските райони би могло да бъде пагубно предвид факта, че съдържа някои от най-важните инструменти за подпомагане на прехода, както се отбелязва в съобщението „От фермата до трапезата“. Комитетът също така припомня значението на заделянето на 10 милиарда евро за научни изследвания в областта на селското стопанство, развитието на селските райони и биоикономиката, предвидени от Европейската комисия в предложението ѝ за многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2021—2027 г. Въпреки че допълнителните 15 милиарда евро за развитие на селските райони и научни изследвания в хранително-вкусовата промишленост, предложени в рамките на пакета за възстановяване от COVID-19, се приветстват и са необходими, те не могат да заменят дългосрочните ангажименти. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Широк кръг от заинтересовани страни от продоволствените системи трябва да играят роля при контрола върху изготвянето и прилагането на стратегията „От фермата до трапезата“. Въпреки че следва да бъде даден приоритет на подобреното сътрудничество между действащите органи, ще бъде необходима специална структура за управление с участие на различните заинтересовани страни. При проучването на възможностите следва да се гарантира, че новата структура за управление: i) възприема демократичен и приобщаващ подход в съответствие с най-добрата практика в сегашните органи, особено многостранната платформа относно ЦУР; ii) има ясен мандат, който включва разглеждане на степента, в която секторните политики, като ОСП, са приведени в съответствие със стратегията „От фермата до трапезата“; и iii) включва силно и разнообразно представителство на земеделските групи, гражданското общество (включително организации на равнището на ЕС, на национално равнище и по места) и участниците във веригите на доставки. Трябва да се избегне ситуация, при която селскостопанските интереси се ангажират единствено с ОСП, гражданското общество — само със стратегията „От фермата до трапезата“: всички участници трябва да се справят с евентуалните конфликти и да постигат съгласие относно пътя за извършване на прехода. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Следва да бъде проучен предложеният в предишни становища на ЕИСК вариант за „Европейски съвет по продоволствена политика“ (9) (включително неговата финансова жизнеспособност). Следва да бъде потърсено становището на Европейския съвет по продоволствена политика относно изпълнението на стратегията „От фермата до трапезата“. Тя следва да бъде създадена във възможно най-кратък срок. На местно равнище вече съществуват съвети по продоволствена политика, които обединяват различни участници в продоволствената система на дадена територия, свързват повторно градовете с производството на храни в съседните региони и гарантират ефективно управление на продоволствените политики на местно и регионално равнище (10). Както показа кризата с COVID-19, гъвкавите вериги на доставки зависят от ефективните действия на местно равнище, където гражданското общество може да работи с държавата и търговските партньори за запълването на празнотите в снабдяването с храни (11). Европейският съвет по продоволствена политика ще ускори уеднаквяването на политиките на равнището на ЕС, на национално и на местно равнище (т.е. многостепенно управление). Той ще обедини представителите на местните съвети по продоволствена политика и заинтересованите страни от гражданското общество и по цялата верига на доставки (включително земеделските стопани, работниците и потребителите), като осигури платформа, където заинтересованите страни ще могат да се учат един от друг посредством обмен на добри практики, като гарантира, че ще бъдат взети предвид всички гледни точки от различните сектори, и като установява пречките пред насърчаването на устойчиви храни на местно равнище. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Основни области, в които се изискват допълнителни действия

4.1.   Здравословен и устойчив начин на хранене

| 4.1.1. | Здравословният и устойчив начин на хранене представлява един от основните стълбове на една всеобхватна продоволствена политика, тъй като спешно трябва да преориентираме хранителните си режими, за да подобрим здравето на екосистемите и хората и жизнеспособността на селските райони (12). В съобщението „От фермата до трапезата“ се признава, че е необходимо да се гарантира, че вариантите за здравословен и устойчив начин на хранене са най-лесните варианти за потребителите (т.е. налични в голяма степен и финансово достъпни за всички), и се признава, че „продоволствената среда“ формира избора на хората. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Стратегията „От фермата до трапезата“ би могла да предложи уникална възможност за промяна на продоволствената среда, което изисква уеднаквяването на редица политики по отношение на търсенето и на предлагането на равнището на ЕС, на национално и местно равнище, включително стъпки за: i) справяне с разпространението и рекламата на нездравословни продукти посредством регулаторни действия; ii) гарантиране на лесна за ползване, надеждна и независима информация за хранителния състав за потребителите; iii) въвеждане на политики за ценообразуване на здравословни продукти; iv) подпомагане на обществените поръчки за храни, произведени по устойчив начин; v) стимулиране на (промяната на) състава на продуктите; vi) създаване на здравословна среда за продажби на дребно, в ресторанти, градска и училищна среда; и vii) инвестиране в образоването на потребителите. Тези стъпки трябва да бъдат извършени чрез социални политики, за да се гарантира, че групите с ниски доходи и в неравностойно положение ще имат по-голям достъп до здравословен и устойчив начин на хранене. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | В съобщението „От фермата до трапезата“ и в плана за действие обаче не са очертани всеобхватни действия във всички тези области на политиката и се разчита на кодекси за поведение, ангажименти и други инструменти за саморегулиране (13), които до момента не са доказали своята ефективност. Приветства се планът на Европейската комисия за отправяне на препоръки към държавите членки (в рамките на стратегическите планове по ОСП) как да изпълнят целите на ОСП и на стратегията „От фермата до трапезата“, включително целите, свързани със здравето. Действията във връзка с начините на хранене обаче не могат да бъдат по избор. Одобрението на стратегическите планове по ОСП следва да зависи от приемането от държавите членки на всеобхватни планове за промяна на продоволствената среда, които свързват стимулите за устойчиво производство на здравословни храни със създаването на нови пазари за тези продукти. Това би било в съответствие и с ангажимента на Комисията да насърчава производството и потреблението на биологични храни. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Що се отнася до предоставянето на надеждна информация и насоки за хранителния състав, ЕИСК призова за разработването на нови насоки за устойчиви хранителни режими, които отчитат културните и географските различия между държавите членки и вътре в тях. Насоките за устойчиви хранителни режими биха помогнали за създаването на по-ясно указание за стопанствата, преработвателите, търговците на дребно и ресторантьорството, а селскостопанската хранителна система би имала полза от нова рамка, за да произвежда, преработва, разпространява и продава по-здравословни и по-устойчиви храни с по-справедлива цена (14). |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Справедлива верига за доставки на храни със справедливи цени

| 4.2.1. | ЕИСК вече призова настоятелно за забрана на всички нелоялни търговски практики (НТП) (15). Веригата за доставка на храни е особено податлива на НТП поради силните дисбаланси между малките и големите стопански субекти и между производителите с дългосрочни ангажименти и търговците с по-голяма гъвкавост. Наличието на регулаторен подход и законодателна рамка с ефективни и стабилни механизми за прилагане на разпоредбите е начин, по който проблемът с НТП може да бъде решен ефективно на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | В съобщението „От фермата до трапезата“ правилно се признава съществената работа от страна на земеделските стопани и работниците по цялата продоволствена верига (включително онези, които работят при несигурни условия) и необходимостта да се гарантират тяхното здраве и безопасност в съответствие с ангажиментите съгласно Европейския стълб на социалните права. Комитетът обаче изразява съжаление, че това не е придружено от конкретни стъпки в плана за действие. Освен това ЕИСК изразява съжаление от липсата на връзка между справедливите условия и справедливите цени на храните и счита, че справедливите цени на храните (отразяващи истинската производствена цена за околната среда и обществото) са единственият начин за постигане на устойчиви и справедливи продоволствени системи в дългосрочен план. Понастоящем най-големите печалби се реализират от големите вериги за търговия на дребно и многонационалните преработвателни дружества, докато цените франко земеделско стопанство са твърде ниски, за да гарантират прехраната и достойните условия на труд на земеделските стопани, а понякога не покриват дори производствените разходи. Делът на стойността от продоволствената верига в ЕС, която отива за земеделските стопани, е намалял от 31 % през 1995 г. на 24 % през 2005 г. (16), а напоследък се оценява на 21 % (17). Свиването на цените франко земеделско стопанство стана възможно заради стеснено тълкуване на законодателството на ЕС в областта на конкуренцията, при което благосъстоянието на потребителите е представено като равно на най-ниската възможна цена. Това трябва да се промени, включително в Договорите на ЕС. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | В обхвата на стратегията „От фермата до трапезата“ ЕС и държавите членки следва да предприемат всеобхватни действия, за да гарантират, че цените франко земеделско стопанство се запазва над равнището на разходите за производство и че здравословният и устойчив начин на хранене ще стане сравнително по-приемлив като цена и по-достъпен. За да стане това, ще бъде необходимо да се използва пълният набор от инструменти за публично управление — от твърди фискални мерки до подходи, основани на информация — за да се даде видимост на действителните разходи, като се разчита на най-добрите нововъзникващи методологии за счетоводно отчитане на действителните разходи (18). ЕИСК отново посочва значението на инвестирането в образованието от ранна възраст относно устойчивите хранителни режими, за да се помогне на младите хора да оценят стойността на храната и справедливите цени. Трябва да се обърне особено внимание на уязвимите групи, особено на възрастните хора и лицата с ниски доходи. Следва да бъдат проучени и нови форми на етикетиране, които показват дела на стойността, отиваща за земеделските стопани. Всички стъпки, засягащи цените, би следвало да се въвеждат внимателно една след друга, за да се избегнат бързи промени, и да бъдат съпроводени от наблюдение на въздействието върху семействата с ниски доходи (19), за да им се гарантира по-голям, а не по-ограничен достъп до здравословен начин на хранене в резултат на интервенциите на политиката. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Пазарите на земеделските стопани, поддържаната от общността селскостопанска дейност, потребителските кооперации и други инициативи за къси вериги на доставки осигуряват изключителна възможност за земеделските стопани да увеличат добавената стойност и да получат справедливи цени, особено за онези, които се занимават с биологично земеделие или прилагат други екологосъобразни методи, които не са обхванати от даден етикет. Често местните и регионалните власти участват, като въвеждат системи за управление на храните на местно равнище, които обединяват съответните различни участници и насърчават по-специално използването на местни продукти в заведенията за обществено хранене. ЕИСК изразява съжаление, че в това отношение Комисията не се е съобразила с предходните му становища. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Това връщане на дейността по места създава заетост и динамично развитие на местно равнище. По този начин се повишава и устойчивостта, както стана ясно от отговорите на кризата с COVID-19 на всички равнища на веригата на доставки (производители, преработватели и търговци на дребно). Селските райони са пример за област, в която потребителските кооперации обикновено са последният стопански субект. Що се отнася до потребителите, късите вериги на доставки предлагат източник на прясна, висококачествена продукция с още по-голяма ценност благодарение на нейната история и вложените отношения между хората, и действа така, че да стимулира интереса на хората и да ги образова за стойността на храната, както и за възстановяването на доверието в продоволствените системи (20). Основаните на солидарност инициативи за сътрудничество играят ключова роля и за разработването на образователни материали за училищата и за дейно повишаване на осведомеността за борба с разхищението на храни и затлъстяването, особено сред децата. Въпреки че ползите от късите вериги на доставки се признават в съобщението „От фермата до трапезата“, за по-нататъшното развитие на тези вериги и за премахването на всички пречки пред тяхното процъфтяване в целия ЕС са необходими конкретни действия и отпускане на финансиране (включително в стратегическите планове по ОСП). |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Засилване на външното измерение на стратегията „От фермата до трапезата“

| 4.3.1. | Без промени в търговските политики на ЕС целите на стратегията „От фермата до трапезата“ няма да бъдат постигнати. Съобщението „От фермата до трапезата“ и планът за действие включват важни стъпки за укрепване на свързаните с устойчивостта разпоредби на двустранните споразумения за свободна търговия на ЕС и прилагането на тези правила. Както обаче отбелязват френските и нидерландските власти (21), може да бъде направено повече, за да се гарантира спазване на международните споразумения и да се рационализират процедурите за уведомяване и предприемане на действия във връзка с нарушения на ангажиментите за устойчивост. Освен това Комитетът настоятелно призовава ЕС да гарантира истинска реципрочност на стандартите в преференциалните търговски споразумения, особено по отношение на благосъстоянието, устойчивостта и проследимостта от фермата до трапезата, като се надгради и интегрира постигнатото в някои неотдавнашни двустранни разпоредби (22). Съгласно възложения мандат в писмото за определяне на ресора на кандидата за изпълнителен заместник-председател за Европейския зелен пакт (23) граничната такса за въглеродните емисии остава от основно значение, за да се предотврати подбиването на цените на земеделските стопани и предприятията в областта на храните в ЕС от вноса от държави, които не се отнасят сериозно към действията за смекчаване на изменението на климата. Поради това със съжаление се отбелязва липсата на позиция по отношение на граничната такса за въглеродните емисии, ценообразуването на въглеродните емисии и наблюдението на емисиите на парниковите газове от внос, което сериозно подкопава амбициите на стратегията „От фермата до трапезата“ и на Зеления пакт. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | В съобщението „От фермата до трапезата“ не се признава влиянието на износа от ЕС върху малките производители в развиващите се държави или ролята на базираните в ЕС многонационални дружества, допринасяща към неустойчивите практики по света. Новите възможности за правоприлагане трябва да бъдат насочени преди всичко към базирани в ЕС дружества, които трябва да бъдат отговорни за това да гарантират, че техните вериги на доставки не са свързани с обезлесяване, заграбване на земи и нарушения на права. Поради тази причина ЕИСК приветства ангажимента на комисаря по правосъдието Reynders за въвеждане на задължителни изисквания, свързани с правата на човека и надлежна екологична проверка, за дружествата от ЕС, и призовава за допълнителни мерки, специфични за отделните сектори, които да бъдат разгледани в обхвата на стратегията „От фермата до трапезата“. Както отбеляза Европейският парламент (24), задълженията за извършване на надлежна проверка са необходими особено спешно за оператори по веригата на доставки на стоки, които създават риск за горите (напр. говеждо месо, соя, палмово масло). |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | По-важното е, че в стратегията „От фермата до трапезата“ не се отчита цикличността на световните селскостопански пазари и взаимното влияние, което търгуваните обеми оказват както върху държавата вносител, така и върху държавата износител. Това представлява изключителна възможност за ново определяне на външните цели на ЕС в съответствие с амбициите на съобщението на Европейската комисия „Търговията — за всички“ (25). Тази дългосрочна перспектива липсва в съобщението „От фермата до трапезата“. Споразуменията за свободна търговия продължават да водят до неустойчив ръст на потреблението с огромно влияние върху околната среда — по-специално обезлесяването — в трети държави (26). Необходимо е да се отхвърли продължаващото увеличаване на търговските обеми като крайна цел на политиката на ЕС (особено в секторите с високи емисии на парникови газове и в стратегическите сектори, изискващи множество стабилни вериги след COVID-19). От основно значение е също така да се намерят нови начини за повишаване на стандартите, насърчаване на устойчиви практики и гарантиране, че малките земеделски стопани в ЕС и в развиващите се държави могат да използват нови възможности за устойчиво производство. Тези съображения следва да бъдат отстоявани на многостранни форуми, като например Комитета на ООН по световната продоволствена сигурност и Кодекс Алиментариус, а не да се ограничават до двустранни преговори, при които участието на земеделските стопани и гражданското общество е ограничено, дисбалансът между силите е значителен и либерализацията на търговията остава крайна цел. За отправна точка може да послужи планираната законодателна рамка в областта на устойчивите продоволствени системи. Тя трябва да служи преди всичко за създаването на ясно определение за устойчиви продоволствени системи в съответствие със съществуващите определения на ЕС за екологична устойчивост (27). |
| --- | --- |

4.3.3.

4.4.   Подпомагане на земеделските стопани при извършването на прехода към гъвкави, многообразни агроекологични системи

| 4.4.1. | Съобщението „От фермата до трапезата“ и стратегията за биологичното разнообразие включват стъпки от решаващо значение за възстановяването и защитата на почвите и земеделските екосистеми, особено целите за селскостопанските площи, характеризиращи се с високо разнообразие на ландшафта (10 %), и за земята, управлявана по правилата на биологичното земеделие (25 %). Следва обаче да се вземе предвид изходната позиция на различните държави членки. В съобщението „От фермата до трапезата“ не се разглеждат устойчивото управление на земите и достъпът до земя. Това е сериозен пропуск предвид факта, че това е една от основните пречки пред подмладяването на населението, заето в селското стопанство, без което ще се загуби основата на ЕС за устойчиво и продуктивно земеделие. ЕИСК предложи рамка на ЕС, която има за цел опазване на земеделската земя в държавите членки, която е ценна за производството на храни (28). Тези похвални цели обаче ще се нуждаят от подходяща финансова подкрепа, каквато липсва в настоящите бюджетни предложения. Също така в съобщението не се дават насоки за това как следва да се увеличи допълнително търсенето на биологични продукти. Спазването на целта за особеностите на ландшафта ще бъде много скъпо за някои земеделски стопани. ЕИСК призовава за оценка на въздействието от изпълнението на тази цел. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | ЕИСК счита, че агроекологията е перспективата, към която трябва да се стреми европейското селско стопанство (29), изискващо смяна на модела, който създава многообразие на всички равнища (видове, стопанства, ландшафт и поминък). Бидейки наука, технология и социално движение, агроекологията разглежда продоволствената система като едно цяло и има за цел да приближи производителя до неговата среда, като запази и дори възстанови сложността и богатството на социалната агроекологична система. Съобщението „От фермата до трапезата“ обаче все още третира агроекологията като нишова възможност, която да бъде подкрепена измежду други възможности посредством политики за научни изследвания и екосхеми по линия на ОСП. Ето защо в него не се установява необходимостта от ново структуриране и диверсифициране на селското стопанство на територията на ЕС въпреки необходимостта от подобна промяна, за да бъдат постигнати заявените задачи и цели на стратегията „От фермата до трапезата“ и стратегията за биологичното разнообразие (включително целите по отношение на пестицидите, торовете и намаляването на употребата на антибиотици). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | ЕИСК настоява наред с описаното развитие на биологичното земеделие по-активно да се проучват и насърчават и други методи на селскостопанско производство, които въздействат върху повишаването на биологичното разнообразие и намаляват използването на суровини. Към тях спада и прецизното земеделие, въпреки че при него трябва да се имат предвид високите инвестиционни разходи; те не могат да бъдат поети самостоятелно от много малки и средни стопанства. Потенциалът на благоприятните за ресурсите, почвите и околната среда методи на селскостопанско производство може да се реализира чрез интегриране на данните за почвите, торовете, пестицидите и добивите, което изисква по-добър достъп до данните в националните бази данни, по-голяма мобилност, възможност за по-лесно ползване и т.н. Би трябвало да се насърчава използването на информационни и комуникационни технологии. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | В контекста на COVID-19 е по-неотложно от всякога да се преструктурира секторът на животновъдството по начин, който да намали неговата уязвимост и неговото въздействие върху работниците, околната среда и хуманното отношение към животните. Стратегията „От фермата до трапезата“ изобщо не отговаря на това предизвикателство. В нея например трябва да се опишат и включат стъпки за намаляване на зависимостта от вносни протеинови фуражи и за повторно интегриране на животновъдството в смесените агроекологични системи. От години в Европа се говори, дори на политическо равнище, за „европейска стратегия за протеините“, но нищо не се случва. И по тази тема стратегията „От фермата до трапезата“ предлага твърде кратка и твърде необвързваща формулировка. В нея изобщо не се споменава какво би означавал за европейското селско стопанство често възхваляваният принцип на кръговата икономика. ЕИСК си задава въпроса например дали големите количества вносни фуражи, например от Южна Америка, на които също се дължи фаталното обезлесяване на тропическите гори, са съвместими с принципа на кръговата икономика. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | В съобщението „От фермата до трапезата“ не се предоставя достатъчно подробна информация относно начина, по който земеделските стопани ще бъдат подпомагани при възприемането на нови практики. Плащанията за прехода по екосхемите биха изисквали сериозно финансиране, за да се постигнат новите амбиции, но функцията на плащанията по ОСП за подпомагане на доходите е жизненоважна и ще остане такава през следващите години, дори да се предприемат стъпки, за да се гарантира, че цените на храните отразяват реалните разходи (вж. параграф 4.2). Ще бъдат необходими достатъчно ресурси за консултантски услуги, които да насочват земеделските стопани при сериозни промени в производството. За да бъдат постигнати целите на Европейския зелен пакт и на стратегията „От фермата до трапезата“, бюджетът за ОСП не трябва да се намалява или да се запазва на сегашното равнище, а да бъде увеличен в съответствие с тези цели. Разходите, свързани с целите на Европейския зелен пакт, далеч надхвърлят настоящия програмен период. Следва да се поясни какви ще бъдат финансовите искания към бъдещите национални бюджети, за да бъдат осъществени действията в рамките на Европейския зелен пакт и да бъдат изпълнени неговите цели/показатели. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | В съобщението „От фермата до трапезата“ правилно се отбелязва необходимостта от отчитане на различните отправни точки на държавите членки. Практиките се различават значително по отношение на интензитета на стопанисването на хектар, гъстотата на отглеждане на хектар, употребата на пестициди, торове и антибиотици на хектар и на животно и хуманното отношение към животните. За всяка цел, определена в Европейския зелен пакт и в стратегията „От фермата до трапезата“, следва да бъде извършена оценка на въздействието, като се отчита различното актуално състояние в държавите членки. ЕИСК обаче подчертава и необходимостта от еднакви условия на конкуренция между държавите членки и изисква повече яснота относно начина, по който ще бъде преодолян рискът от различни стандарти посредством прилагането на стратегията „От фермата до трапезата“ и стратегическите планове по ОСП, и в какви срокове. Комитетът счита, че следва да се прилагат адаптирани подходи по отношение на скоростта на прехода, но не и по отношение на целите, които трябва да бъдат постигнати. |
| --- | --- |

4.4.6.

Брюксел, 16 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  COVID-19 and the crisis in food systems: Symptoms, causes, and potential solutions (COVID-19 и кризата в продоволствените системи: симптоми, причини и потенциални решения). Официално съобщение на IPES-Food, април 2020 г.

1

(2)  „Една всеобхватна европейска продоволствена политика ще има наистина смисъл за европейските потребители, ако храните, произвеждани в ЕС в съответствие с изискванията за устойчиво развитие, са конкурентоспособни. Това означава, че европейският селскостопански и хранително-вкусов сектор трябва да е в състояние да осигурява храни за потребителите на цени, които включват допълнителни разходи за критерии като устойчивост, хуманно отношение към животните, безопасност на храните и хранителна стойност, но също и справедлива възвръщаемост за земеделските стопани, като в същото време запазва позицията си на предпочитан избор за преобладаващата част от потребителите“. Становище относно „Приносът на гражданското общество за разработването на всеобхватна продоволствена политика в ЕС“ параграф 5.8 (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 18).

2

„Приносът на гражданското общество за разработването на всеобхватна продоволствена политика в ЕС“

(3)  ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 18.

3

(4)  Вж. бележка под линия 3.

4

(5)  IPES-Food, Towards a Common Food Policy for the European Union („Към обща продоволствена политика за ЕС“), Брюксел, IPES Food, 2019 г.

5

(6)  По-долу подробно са описани специфичните цели от значение за една всеобхватна стратегия и видовете действия, необходими за тяхното постигане, като за основа се използват изготвените от ЕИСК становища.

6

(7)  Едно изключение в стратегията „От фермата до трапезата“ е посоченото постигане на „здравословен и устойчив начин на хранене“; въпреки че тази цел е ориентирана към резултатите, тя е позиционирана като задължителна за потребителите, вместо да се подчертава необходимостта от разглеждането ѝ по цялата верига.

7

(8)  Вж. бележка под линия 3.

8

(9)  Този нов орган ще функционира като платформа, ръководена от действащите институции.

9

(10)  Процесите за възстановяване на връзката на градовете с близките до тях области за производство на храни са в ход на много места (напр. Милано в Италия, Монпелие във Франция, Гент, Брюксел и Лиеж в Белгия и Торонто в Канада) и е възможно да бъдат ускорени след COVID-19.

10

(11)  COVID-19 and the crisis in food systems: Symptoms, causes, and potential solutions (COVID-19 и кризата в продоволствените системи: симптоми, причини и възможни решения). Официално съобщение на IPES-Food, април 2020 г.

11

(12)  ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 9.

12

(13)  В съобщението „От фермата до трапезата“ се посочва, че за Европейската комисия „е важно предприятията и организациите в областта на храните да предприемат ангажименти за конкретни действия по отношение на здравето и устойчивостта“.

13

(14)  Вж. бележка под линия 12.

14

(15)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 165.

15

(16)  Европейски парламент, Доклад относно справедливи доходи за земеделските производители: по-добре функционираща верига на предлагането на храни в Европа, 2009/2237(INI), 2009 г., https://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A7-2010-0225+0+DOC+XML+V0//BG

16

(17)  Европейски парламент, „Парламентарни въпроси — отговор от г-н Hogan от името на Комисията“, 27 февруари 2015 г., http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2015-000521-ASW_EN.html?redirect

17

(18)  http://www.fao.org/nr/sustainability/full-cost-accounting/

18

(19)  Вж. бележка под линия 12.

19

(20)  ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 65.

20

(21)  Неофициален документ от органите на Нидерландия и Франция относно търговията, социално-икономическите последици и устойчивото развитие.

21

(22)  Например безмитният достъп на яйца до пазарите на ЕС за пръв път е обвързан с условието за хармонизиране със стандартите на ЕС за хуманно отношение към кокошките в споразумението за свободна търговия ЕС — Меркосур: https://www.theguardian.com/environment/2019/oct/02/eu-imposes-hen-welfare-standards-on-egg-imports-for-first-time.

22

(23)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-frans-timmermans-2019_en.pdf?fbclid=IwAR3MP8zmxW1jBVJhtBUtP2PKkEct5ibFjKVJTCoaxgRX6thxcdsylXhTPIk

23

(24)  Европейски парламент, Резолюция на Европейския парламент от 11 септември 2018 г. относно прозрачното и отговорно управление на природните ресурси в развиващите се страни: случаят с горите, 2018/2003(INI).

24

(25)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

25

(26)  https://ec.europa.eu/environment/forests/impact_deforestation.htm

26

(27)  Това определение може да надгради определението за екологична устойчивост, залегнало в плана за действие на Европейската комисия относно финансирането на устойчив растеж, и да бъде приведено в съответствие с него.

27

(28)  Земеползване за устойчиво производство на храни и екосистемни услуги (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 72).

28

(29)  Вж. бележка под линия 20.

29

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/276 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/276

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет отностно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение 2003/17/ЕО на Съвета по отношение на еквивалентността на извършените в Украйна полски инспекции на посеви за производство на семена от зърнени култури и по отношение на еквивалентността на семената от зърнени култури, произведени в Украйна“

(COM(2020) 137 final — 2020/0053 (COD)

(2020/C 429/35)

| Единствен докладчик: | Arnold PUECH D'ALISSAC |
| --- | --- |

Единствен докладчик:

Arnold PUECH D'ALISSAC

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 17.4.2020 г.
  Европейски парламент, 16.4.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 43, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз. |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 29.6.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 213/1/4 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 17.4.2020 г.

Европейски парламент, 16.4.2020 г.

Правно основание

Член 43, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

29.6.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

213/1/4

1.   Контекст и предложение на Комисията

| 1.1. | С Решение No 2003/17/ЕО на Съвета (1) се предоставя еквивалентност на някои държави извън ЕС по отношение на полските инспекции и производството на семена от определени култури (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Тези разпоредби, свързани с добиването и контрола на семената в тези държави, предоставят същите гаранции по отношение на характеристиките на семената и мерките за изследването им, за осигуряването на идентификацията им, и за маркирането и контрола им, както разпоредбите, приложими за семената, добити и контролирани в Европейския съюз. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Украйна не е включена сред тези държави извън ЕС, посочени в списъка на Решение No 2003/17/ЕО, поради което понастоящем не е възможен внос в Европейския съюз на семена от зърнени култури, добити в тази държава. Комисията получи искане от Украйна нейните семена от зърнени култури да бъдат обхванати от Решение 2003/17/ЕО на Съвета като еквивалентни. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Вследствие на това искане Комисията направи проверка на приложимото законодателство на Украйна и извърши одит на полските инспекции и системата за сертифициране на семена за семена от зърнени култури, прилагани в Украйна. Тя стигна до заключението, че изискванията и системата на Украйна са „еквивалентни“ на тези на Съюза и предлагат същите гаранции като системата на Съюза. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Поради това Комисията предлага украинските семена да се признаят за еквивалентни на семената от зърнени култури, добити, произведени и контролирани в Европейския съюз, посредством решение, което да бъде прието от Европейския парламент и от Съвета. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Наблюдения и препоръки

| 2.1. | ЕИСК отбелязва положителните резултати от одита, извършен от Комисията в Украйна в съответствие с изискванията, определени в Приложение II към Решение No 2003/17/ЕО, с цел признаване на еквивалентността на правните изисквания и на официалния контрол за сертифициране на семената от зърнени култури. ЕИСК отбелязва обаче, че в одитния доклад се посочва, че някои стандарти не са изцяло приведени в съответствие с изискванията на ЕС, по-специално свързаните с разстоянието на изолиране на сертифицираните семена на сорго, които са по-занижени, нивото на сортова чистота на родителските линии, които се използват за производството на хибридни царевични семена, и съдържанието на семена на други сортове за сертифицираните семена на царевица. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В духа на предходните си становища (3) ЕИСК одобрява настоящото законодателно предложение, но предлага прилагането му да се отложи до получаването от ЕС — след последващ контрол — на гаранциите за коригиране на посочените в одитния доклад ограничения, привеждане на стандартите за производство в Украйна в строго съответствие с европейските изисквания и липса на нелоялна конкуренция и изключване на всички неблагоприятни въздействия върху околната среда. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Комитетът изразява съгласие с факта, че признаването на еквивалентността може потенциално да донесе предимства за европейските предприятия в областта на семената, извършващи дейност в Украйна, за потенциалните вносители от ЕС на семена от тези държави, както и за селскостопанските производители в ЕС, които в бъдеще ще имат достъп до по-широка гама от семена, но счита, че трябва да има огледална система за контрол на вноса и да се гарантира еднаква защита на потребителите от двете страни.
  Контролът на конкуренцията следва да се осъществява и в двете посоки, за да не се нарушават условията за стопанска дейност на европейските организации, действащи в ЕС. |
| --- | --- |

2.3.

Контролът на конкуренцията следва да се осъществява и в двете посоки, за да не се нарушават условията за стопанска дейност на европейските организации, действащи в ЕС.

| 2.4. | Въпреки това ЕИСК желае да изтъкне някои технически аспекти, свързани с методите на производство на семена, които не са еднакви за Украйна и Европейския съюз, по-специално по отношение на достъпа до продукти за растителна защита. Украинските производители имат достъп до по-широка гама продукти за растителна защита в сравнение с производителите от Европейския съюз, както и достъп до определени молекули, забранени в рамките на Европейския съюз. Тези различия водят до нарушаване на конкуренцията и впоследствие биха довели до навлизането в територията на Европейския съюз на продукти, които не отговарят на здравните и екологичните стандарти на Европейския съюз. Сред най-съществените разлики можем да посочим достъпа до активни вещества, които се използват за плевене на парцели, например атразин (забранено в ЕС от 2003 г.) или ацетохлор (забранено в ЕС от 2012 г.). Освен последиците за здравето, достъпът до тези вещества с широк спектър на действие, устойчив характер, висока степен на техническа ефективност върху плевелите и намалени разходи предоставя на украинските производители несъмнено конкурентно предимство. Що се отнася до защитата от вредители, украинските производители все още имат достъп до активни вещества от семейството на неоникотиноидните пестициди, някои от които са забранени в ЕС, като например клотианидин, тиаметоксам и много скоро тиаклоприд. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Според Европейския зелен пакт е необходимо да се защити, опази и укрепи природният капитал на Европейския съюз, както и да се предпази здравето и благоденствието на гражданите от екологичните рискове; поради това Украйна трябва да прекрати използването на химикали за производство на семена, чиято употреба е забранена от ЕС на неговата територия. Украйна трябва да запази същото равнище на изисквания като ЕС, да поеме ангажимент за стриктно спазване на всички условия на Парижкото споразумение и да даде възможност за ежегодно оценяване на сключените споразумения. Немислимо е да се позволи да продължат да съществуват различия или те да се увеличат допълнително. В противен случай семената не могат да бъдат допуснати на пазара на Европейския съюз. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ЕИСК се запозна с позицията на Комисията, която е на мнение, че признаването на процедурите по сертифициране за въпросните продукти представлява техническа мярка. При все това с оглед на изложеното по-горе и на факта, че отварянето на пазара на ЕС за продукти от трети държави ще има икономическо и социално въздействие, Комитетът препоръчва на Комисията, преди да вземе решение, да направи оценка на въздействието, за да гарантира, че европейските производители (в смисъла на земеделски стопани мултипликатори и предприятия за производство на семена) и по-специално микро- и малките предприятия няма да бъдат засегнати от тази мярка. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Въз основа на тази оценка на въздействието и тъй като настоящото споразумение за свободна търговия с Украйна не гарантира справедлива търговия със сравними данъчни, социални и екологични стандарти, е необходимо първо да се преразгледа ССТ, а в по-общ план — европейската търговска политика, за да се предотврати нелоялната конкуренция. Европейската комисия предвижда такова преразглеждане в съобщението си от 16 юни със задълбочено разглеждане на търговската политика на ЕС и стартиране на обществена консултация. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Това е от особено значение между Украйна и ЕС за сектора на семената на царевица с много по-ниска производствена цена франко завод в Украйна (разликата с производствените разходи във Франция например през 2019 г. беше оценена на 26 %). Комбинацията от тези решения ще застраши европейските сектори за отглеждане на царевични семена. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | При извличането на поуки от предизвиканата от Covid-19 криза зависимостта от трети държави в стратегически за продоволствената независимост сектор е неприемлива и поради това следва да бъде разгледана нагоре по веригата. |
| --- | --- |

2.9.

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ L 8, 14.1.2003 г., стp. 10.

1

(2)  По смисъла на директиви 66/401/ЕИО на Съвета (ОВ X 125, 11.7.1966 г., стp. 2298), 66/402/ЕИО (ОВ X 125, 11.7.1966 г., стp. 2309), 2002/54/ЕО и 2002/57/ЕО (ОВ L 193, 20.7.2002 г., стp. 74).

2

(3)  ОВ C 74, 23.3.2005 г., стр. 55, ОВ C 351, 15.11.2012 г., стр. 92.

3

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/279 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/279

---

Становище на Европейския икономически и социален комитетотносно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2019/833 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2019 г. за установяване на мерки за опазване и изпълнение, приложими в регулаторната зона на Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан“

(COM(2020) 215 final — 2020/95(COD)

(2020/C 429/36)

| Докладчик: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Докладчик:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Консултация | Европейски парламент, 17.6.2020 г.
  Съвет, 8.6.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 8.7.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 215/0/4 |

Консултация

Европейски парламент, 17.6.2020 г.

Съвет, 8.6.2020 г.

Правно основание

член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

8.7.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

215/0/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК отново изразява своята позиция относно предложението за регламент, представена в становище 2018/05155 (1), чиито заключения и препоръки са изложените подробно по-долу. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комитетът счита, че е необходимо мерките за опазване и контрол, приети от Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO), да бъдат транспонирани в законодателството на Съюза с цел постигане на еднаквото и ефективното им прилагане в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК обаче счита, че в представеното предложение не се предвижда гъвкав механизъм за транспониране на приетите в рамките на NAFO правила и не се разглежда необходимостта от ежегодното им актуализиране. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Комитетът се застъпва за въвеждането на по-гъвкав и опростен механизъм. Поради това предлага регламент с един-единствен член, който да гласи, че по отношение на своята флота Европейският съюз задължително трябва да прилага приетите от NAFO правила. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подчертава риска от въвеждането на системата от делегирани актове, чрез която на Комисията се дават правомощия да създава закони, без този процес да подлежи на обичайните процедури. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Обобщение на предложението на Комисията

| 2.1. | Основната цел на предложението е да се въведат в правото на Съюза мерките за опазване и контрол, приети от Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO) на 41-вото ѝ годишно заседание през септември 2019 г. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Предлагат се технически изменения, свързани с формулировките относно ограниченията на улова и риболовното усилие, забраната на риболовни дейности, задържания на борда улов, размера на окото на мрежите, риболовния дневник и производствения риболовен дневник на кораба. Включени са също и допълнителни задължения за инспекции и опростяване на ежемесечните доклади за улова. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Освен това се предлагат редица специфични преформулировки за черната писия, производствения дневник и производствата за установяване на нарушения, с препратки към уебсайта на организацията относно контрола и наблюдението на риболовните кораби. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Други предложени мерки са свързани с изясняването на използването на измервателните уреди и с опазването и управлението на популациите от акули, като се предлага забрана за целеви риболов на гренландска акула и намаляване на прилова на този вид. Изясняват се и разпоредбите относно правилата за чартър. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | В предложението също така се делегират правомощия на Комисията за изменение на разпоредбите за опазване и контрол по отношение на технически въпроси като размера на окото на мрежите, на сортиращите сита или скари и заключващите вериги при улов на северна скарида, както и за зоновите ограничения за дънните риболовни дейности. Всичко това се прави с оглед на въвеждането в правото на ЕС по рационализиран и опростен начин на евентуални бъдещи изменения в рамките на NAFO и във връзка с мерките за опазване и контрол. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | С предложението се изменя Регламент (ЕС) 2019/833 на Европейския парламент и на Съвета (2) от 20 май 2019 г. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК счита, че е необходимо в законодателството на ЕС да се транспонират мерките за опазване и контрол, приети на последното годишно заседание на NAFO, за да се гарантира еднаквото им прилагане в ЕС. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Въпреки това Комитетът е на мнение, че на процедурата по транспониране продължава да ѝ липсва гъвкавост, тъй като тези мерки подлежат на промяна всяка година, а бюрократичните процедури в ЕС са много бавни, което води до непрекъснато разминаване между правилата, приети от NAFO, и законодателството на Общността. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК посочва, че анализира настоящото предложение за регламент именно защото не беше приета по-гъвкава процедура, каквато беше предложената от Комитета през 2019 г. и която беше подкрепена от администрациите на държавите членки и съответните сектори. Става въпрос за изготвянето на опростен регламент с един-единствен член, в който се признава ангажиментът на Европейския съюз задължително да прилага по отношение на своята риболовна флота правилата, приемани ежегодно от NAFO. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Комитетът предупреждава, че настоящата процедура води до правна несигурност не само за предприятията, но и за самите администрации, тъй като се създава конфликт между отделните нормативни уредби; тя създава и проблеми при прилагането на мерките по отношение на риболовните флотове на държави извън ЕС. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК счита, че единственото улеснение от въвеждането на системата от делегирани актове е това, че Комисията ще може да въвежда правила без нуждата от обичайните процедури. |
| --- | --- |

3.5.

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Становище на ЕИСК относно мерките за опазване и контрол, приложими в регулаторната зона на Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан (ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр.60).

1

(2)  ОВ L 141, 28.5.2019 г., стp. 1.

2

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/281 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/281

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Сигурно внедряване на 5G в ЕС — прилагане на инструментариума на ЕС“

(COM(2020) 50 final)

(2020/C 429/37)

| Докладчик: | Alberto MAZZOLA |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Dumitru FORNEA |

Докладчик:

Alberto MAZZOLA

Съдокладчик:

Dumitru FORNEA

| Консултация | Европейска комисия, 9.3.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 3.9.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 16.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 217/0/2 |

Консултация

Европейска комисия, 9.3.2020 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

3.9.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

16.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

217/0/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства инициативата на държавите членки и Европейската комисия да проверят състоянието на изпълнение от страна на държавите членки на набора от ключови мерки, препоръчани в заключенията на инструментариума на ЕС от стратегически и технически мерки за сигурното внедряване на екосистемата 5G. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комитетът счита, че предвид нарастващите сложност и разнообразие от 5G приложения (Европейската комисия е определила следните цели за свързаност за 2025 г.: училища, университети, изследователски центрове, болници, основни доставчици на обществени услуги и предприятия, използващи интензивно цифрови технологии, следва да имат достъп до скорости за изтегляне/качване на един гигабит данни по интернет за секунда; домакинствата в градските и селските райони трябва да имат достъп до свързаност със скорост на изтегляне най-малко 100 мегабита в секунда; градските райони, главните пътища и железопътните линии трябва да имат непрекъснато 5G покрити), тази проверка на екосистемата 5G, така както и на действията от компетентността на ЕК за защита на киберсигурността на 5G мрежите и диверсифицирана верига за създаване на стойност 5G, техническата стандартизация и сертифициране, преките чуждестранни инвестиции и защитата на търговията и конкуренцията, задълженията за обществени услуги, обществените поръчки и ИТ дипломацията, следва да бъде насочена към геополитическата сигурност, сигурността на инфраструктурата и данните и здравната безопасност, в това число съгласно член 168, алинея 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Според ЕИСК е важно европейската екосистема 5G да гарантира цялостност, поверителност, управленска и оперативна отговорност, сигурност, гъвкавост на доставките, оперативна съвместимост на хардуерните и софтуерните компоненти, общи технически и регулаторни стандарти, непрекъснатост на услугата, надеждност на потока и защита на данните, покритие във всички области, в това число слабо населените, яснота на комуникацията с потребителя като активен участник в цифровия пазар, динамично спазване на насоките на ICNIRP с цел защита на здравето на населението, като се гарантира възможно най-голямо намаляване на излъчването. Съответно Международната комисия за защита срещу нейонизиращите лъчения (ICNIRP) актуализира частта за радио честотата на електромагнитните полета от насоките от 1998 г. В настоящия документ са представени тези преразгледани насоки, в които се предвижда защита на хората от експозиция на електромагнитни полета от 100 kHz до 300 GHz.Health Phys. 118(5):483–524; 2020 — март 2020 г. ICNIRP (2020 г.) направи редица промени, за да се гарантира, че новите технологии като 5G няма да могат да причиняват вреди независимо от настоящите ни очаквания. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК призовава ЕК стриктно да следи напредъка при внедряването и реалното използване на 5G и приканва държавите членки допълнително да ускорят процеса и да гарантират отговорно внедряване, като вземат предвид всички аспекти на сигурността и безопасността, в това число свързаните с въздействието на 5G технологиите върху здравето на населението и живите екосистеми, социално-икономическото въздействие, въздействието върху конкуренцията, образованието и обучението, както и гаранцията за зачитане на основните права. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Комитетът призовава ЕС да бъде световен лидер в областта на 5G мобилната технология от следващо поколение, разполагаща със защитена цифрова инфраструктура като солиден градивен елемент на новата съвременна индустриална стратегия на Европа, чрез радикална промяна в мобилната свързаност и с огромен динамичен потенциал за повишаване на производителността и развитие на икономиката и услугите за гражданите. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | По-специално, ЕИСК счита за изключително важно да се гарантират оценки на профила на риска на доставчиците и да се прилагат съответните ограничения за доставчици, които се считат за високорискови, в това число изключенията, необходими за ефективно намаляване на рисковете и определяне на отговорностите за ключовите сектори, определени като критични и чувствителни в координираната оценка на риска на равнище ЕС. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Комитетът счита за абсолютно необходимо Европа да се съсредоточи върху перспективата за автономност и самостоятелност в тази област в средносрочен план, като подкрепя силно научните изследвания и присъствието на голям брой европейски компании. ЕИСК счита, че е важно да се увеличат ресурсите на ЕС за цифрови научноизследователски дейности и иновации и да се подкрепят инвестициите на оператори и доставчици в нови технически решения за сигурност. Тези инвестиции трябва да са в състояние да вървят ръка за ръка със способността на пазара да признава и възнаграждава всички инициативи, насочени към повишаване на сигурността и устойчивостта на системите. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Важно е да се гарантира безопасността на всички държави членки и чрез поддържането на изследователски центрове в множество райони на ЕС: освен това ЕИСК поддържа предложението да има най-малко двама доставчика за всяка държава, от които поне един да бъде европейски, който да може да гарантира политическата сигурност на данните и спазването на здравните ограничения. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Според ЕИСК е необходимо да се постави по-голям акцент върху инструментите за потребителите, гражданите и съответните организации на гражданското общество, които са ограничени и с намалена ефективност, освен основателния акцент по отношение на правилните мерки върху правомощията на националните регулатори и ролята на телекомуникационните оператори, с цел насърчаване на овластяването на потребителите чрез засилване на техните възможности, за да се превърнат в проактивни участници на пазара. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Европейската комисия, Европейският парламент, Съветът и правителствата и парламентите на държавите членки трябва да осигурят демократична рамка за консултации, чрез която на обществеността да бъдат представени научните или технологичните теми, правните гаранции и отговорите на компетентните институции на въпроси от гражданското общество. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК препоръчва по-активна европейската технологична дипломация, така че ЕС да осигури по-балансирани и реципрочни условия за обмен и инвестиции, особено по отношение на достъпа на предприятията до пазара, субсидиите, обществените поръчки, трансферите на технологии, индустриалната собственост и социалните и екологичните стандарти. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Въведение

| 2.1. | Сигурността на 5G мрежите е въпрос от стратегическо значение за гражданите и дружествата, за целия единен пазар и технологичния суверенитет на ЕС. Още през 2013 г. Комисията стартира водещата инициатива на ЕС, като установи публично-частно партньорство за 5G (5G ПЧП) с цел ускоряване на научните изследвания и иновациите в 5G технологията. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Очаква се през 2025 г. приходите в световен мащаб да достигнат над 100 милиарда евро и поради това 5G е ключов фактор за конкурентоспособността на Европа на световния пазар, а киберсигурността на тази технология е от съществено значение за гарантиране на стратегическата автономност на Съюза. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 5G мрежите се основават на сегашното 4-то поколение (4G) мрежови технологии и на влакнестооптична инфраструктура, като осигуряват нов капацитет на услугите и се превръщат в централна инфраструктура и улесняващ фактор за голяма част от икономиката на ЕС, и съставляват поддържащата структура на широк спектър от основни услуги за функционирането на вътрешния пазар и за поддържане и управление на жизненоважни икономически и социални функции, като енергетика, транспорт, банкови и здравни услуги и селскостопански и промишлени системи за производство, дистрибуция и потребление. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Предвид централната роля на 5G мрежите в осъществяването на цифровата трансформация на икономиката и обществото на ЕС и предвид взаимосвързания и транснационален характер на инфраструктурата в основата на цифровата екосистема, както и трансграничния характер на съответните заплахи, всякакви уязвимости и/или сериозни инциденти с киберсигурността по отношение на 5G мрежите, възникнали в една държава членка, биха засегнали Съюза като цяло. Поради тази причина е целесъобразно да се предвидят мерки, които да подкрепят високото общо равнище на киберсигурност на 5G мрежите. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | През 2016 г. Комисията — в рамките на набор от инициативи, като се започне от съобщението относно гигабитовата свързаност за конкурентен цифров единен пазар (1) (2), включващ реформа на регулаторната рамка за електронните съобщения (3) и функциите на Органа на европейските регулатори в областта на електронните съобщения (ОЕРЕС) (4), приоритети за стандартизация на ИКТ за единния цифров пазар (5), както и мерки за насърчаване на интернет свързаността в местните общности (6) — прие план за действие на ЕС за 5G (7), по отношение на който ЕИСК публикува положително становище (8), за увеличаване на усилията на ЕС за внедряване на 5G инфраструктура и услуги в единния цифров пазар с пътна карта за публичните и частните инвестиции в 5G инфраструктура в ЕС и цел стартиране на търговските мрежи 5G до 2020 г. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Според определението, съдържащо се в препоръката на Комисията (9), „5G мрежи“ означава набор от всички съответни елементи на мрежовата инфраструктура за технологията на мобилна и безжична комуникация, използвани за постигане на свързаност и предоставяне на услуги с добавена стойност, имащи усъвършенствани експлоатационни характеристики, като например много висока скорост на пренос на данни и много голям капацитет, комуникации с ниска латентност и изключително висока надеждност или поддържащи голям брой свързани устройства.“ |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | В препоръката се уточнява, че ЕК ще подкрепи прилагането на подход на ЕС за 5G киберсигурност и ще работи, както беше поискано от държавите членки, за да гарантира сигурността на 5G инфраструктурата и веригата за доставки, като при необходимост използва всички инструменти на свое разположение:






  — | правила за телекомуникации, мултимедии и киберсигурност, |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

правила за телекомуникации, мултимедии и киберсигурност,

| — | координация в областта на стандартизацията и сертифицирането на равнище ЕС, |
| --- | --- |

—

координация в областта на стандартизацията и сертифицирането на равнище ЕС,

| — | рамка за скрининг на преките чуждестранни инвестиции за защита на европейската верига за доставки 5G, |
| --- | --- |

—

рамка за скрининг на преките чуждестранни инвестиции за защита на европейската верига за доставки 5G,

| — | инструменти за търговска защита, |
| --- | --- |

—

инструменти за търговска защита,

| — | правила за конкуренция, |
| --- | --- |

—

правила за конкуренция,

| — | обществени поръчки, като се гарантира, че аспектите на сигурността са надлежно взети под внимание, |
| --- | --- |

—

обществени поръчки, като се гарантира, че аспектите на сигурността са надлежно взети под внимание,

| — | програми за финансиране от ЕС, като се гарантира, че бенефициентите спазват съответните изисквания за сигурност. |
| --- | --- |

—

програми за финансиране от ЕС, като се гарантира, че бенефициентите спазват съответните изисквания за сигурност.

| 2.8. | През юли 2019 г. държавите членки представиха резултатите от своите национални оценки на риска пред групата за сътрудничество, създадена с Директивата за мрежова и информационна сигурност (МИС) (10)(съставена от представители на всички държави членки), ЕК и ENISA, с информация относно основните дейности, заплахи и уязвимости съгласно стандарта ISO/IEC 27005 по отношение на 5G инфраструктурата, както и основните рискови сценарии с описание на потенциалните начини, по които авторите на заплахи може да използват определени уязвимости на дадена дейност: тези национални оценки залегнаха в основата за последваща координирана оценка и общ „набор от инструменти“ за възможни мерки за намаляване на риска. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | През октомври 2019 г. групата за сътрудничество за МИС, с подкрепата на ЕК и ENISA, представи доклад за координираната оценка на равнище ЕС относно рисковете за киберсигурността на 5G мрежите, като определи няколко важни предизвикателства за сигурността, свързани с основните технологични иновации на софтуера, приложенията и услугите, и с ролята на доставчиците при създаването и използването на 5G мрежи и степента на зависимост от отделните доставчици:






  — | повишено излагане на атаки и по-голям брой потенциални точки за достъп за извършителите на такива атаки, |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

повишено излагане на атаки и по-голям брой потенциални точки за достъп за извършителите на такива атаки,

| — | повишена чувствителност към новите архитектурни характеристики и функционалност на 5G мрежите, |
| --- | --- |

—

повишена чувствителност към новите архитектурни характеристики и функционалност на 5G мрежите,

| — | рискове, свързани със зависимостта на операторите на мобилни мрежи от доставчиците, с увеличаване на броя на начините за атака, които биха могли да използват авторите на заплахи, |
| --- | --- |

—

рискове, свързани със зависимостта на операторите на мобилни мрежи от доставчиците, с увеличаване на броя на начините за атака, които биха могли да използват авторите на заплахи,

| — | значимост на рисковия профил на отделните доставчици за възможни въздействия извън ЕС, |
| --- | --- |

—

значимост на рисковия профил на отделните доставчици за възможни въздействия извън ЕС,

| — | повишаване на рисковете, произтичащи от силната зависимост от доставчиците за евентуални прекъсвания на доставките, причинени от търговски напрежения или други причини, |
| --- | --- |

—

повишаване на рисковете, произтичащи от силната зависимост от доставчиците за евентуални прекъсвания на доставките, причинени от търговски напрежения или други причини,

| — | заплахи за наличността и целостта на мрежите във връзка със сигурността, поверителността и защитата на неприкосновеността на личния живот. |
| --- | --- |

—

заплахи за наличността и целостта на мрежите във връзка със сигурността, поверителността и защитата на неприкосновеността на личния живот.

| 2.10. | Всички тези предизвикателства създават нова парадигма за сигурност, която изисква преразглеждане на настоящата политическа рамка и рамката за сигурност, приложима за сектора и неговата екосистема, и налага на държавите членки предприемането на необходимите мерки за смекчаване. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | На 21 ноември 2019 г. ENISA публикува доклад, озаглавен „Картина на заплахите от 5G“, в който направи своите оценки на заплахите, свързани с петото поколение мобилни телекомуникационни мрежи и интегрира доклада на държавите — членки на ЕС. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | На 29 януари 2020 г. Групата за сътрудничество за МИС публикува „Киберсигурност на 5G мрежите –набор от възможни мерки за намаляване на риска“ (11) с възможен общ набор от мерки в състояние да смекчат основните рискове за киберсигурността на 5G мрежите и да предоставят насоки за подбор на мерките, които следва да бъдат поставени като приоритет в националните и европейските планове за смекчаване. Същия ден ЕК прие съобщение в подкрепа на инструментариума (12), което е предмет на настоящото становище. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Основните заинтересовани страни в мрежовата инфраструктура на 5G са:






  — | гражданите, потребителите и крайните ползватели на 5G, |
| --- | --- | --- |

2.13.

—

гражданите, потребителите и крайните ползватели на 5G,

| — | оператори на мобилни мрежи: субекти, които предоставят мобилни мрежови услуги на потребителите, като управляват своята мрежа с помощта на трети страни, |
| --- | --- |

—

оператори на мобилни мрежи: субекти, които предоставят мобилни мрежови услуги на потребителите, като управляват своята мрежа с помощта на трети страни,

| — | доставчици на мобилни оператори: субекти, които предоставят услуги или инфраструктура на операторите на мобилни мрежи с цел изграждане и/или управление на техните мрежи. Тази категория включва: производители на телекомуникационно оборудване; други доставчици на трети страни, като доставчици на облачни инфраструктури, системни интегратори, доставчици на услуги за сигурност и поддръжка, производители на оборудване за разпръскване на радио- и телевизионен сигнал, |
| --- | --- |

—

доставчици на мобилни оператори: субекти, които предоставят услуги или инфраструктура на операторите на мобилни мрежи с цел изграждане и/или управление на техните мрежи. Тази категория включва: производители на телекомуникационно оборудване; други доставчици на трети страни, като доставчици на облачни инфраструктури, системни интегратори, доставчици на услуги за сигурност и поддръжка, производители на оборудване за разпръскване на радио- и телевизионен сигнал,

| — | производители на свързани устройства за доставчиците на услуги: субекти, които предоставят оборудване или услуги, предназначени да се свързват към 5G мрежи (напр. смартфони, свързани превозни средства, електронно здравеопазване) и съответните компоненти на услугите, хоствани в плана за контрол на 5G, както е определен в основаващата се на услугите архитектура или Mobile Edge Computing, |
| --- | --- |

—

производители на свързани устройства за доставчиците на услуги: субекти, които предоставят оборудване или услуги, предназначени да се свързват към 5G мрежи (напр. смартфони, свързани превозни средства, електронно здравеопазване) и съответните компоненти на услугите, хоствани в плана за контрол на 5G, както е определен в основаващата се на услугите архитектура или Mobile Edge Computing,

| — | други заинтересовани страни, включително доставчици на услуги и съдържание. |
| --- | --- |

—

други заинтересовани страни, включително доставчици на услуги и съдържание.

Всички тези заинтересовани страни са важни участници в сигурността, както по отношение на приноса към киберсигурността на 5G мрежите, така и като потенциални входни точки или вектори за атака. Ето защо е важно да се оценят рисковете, свързани с тяхното положение в 5G екосистемата.

| 2.14. | Основните традиционни категории заплахи са свързани с компрометирането на поверителността, целостта и достъпността. По-конкретно, беше установено, че множество от сценариите за заплаха, насочени към 5G мрежите, засягат по-специално:






  — | прекъсване на локалната или глобалната 5G мрежа (достъпност), |
| --- | --- | --- |

2.14.

—

прекъсване на локалната или глобалната 5G мрежа (достъпност),

| — | шпионаж на трафика на данни в мрежовата инфраструктура 5G (поверителност), |
| --- | --- |

—

шпионаж на трафика на данни в мрежовата инфраструктура 5G (поверителност),

| — | промяна или пренасочване на трафика на данни в мрежовата инфраструктура 5G (цялостност и/или поверителност), |
| --- | --- |

—

промяна или пренасочване на трафика на данни в мрежовата инфраструктура 5G (цялостност и/или поверителност),

| — | унищожаване или промяна на други цифрови инфраструктури или информационни системи посредством 5G мрежите (цялостност и/или достъпност). |
| --- | --- |

—

унищожаване или промяна на други цифрови инфраструктури или информационни системи посредством 5G мрежите (цялостност и/или достъпност).

| 2.15. | Заплахите, отправени от държави или от подкрепяни от държава извършители, се възприемат като изключително важни, тъй като те всъщност представляват най-сериозните и най-вероятните извършители на заплахата, тъй като могат да имат основания, намерения и най-вече способност за провеждане на постоянни и сложни атаки срещу сигурността на 5G мрежите.
  Въпреки че много от тези уязвимости не са специфични за 5G мрежите, е възможно техният брой и значимост да се увеличат с 5G, поради по-високото равнище на сложност на технологиите и бъдещата повишена надеждност на икономиките и компаниите от тази инфраструктура. |
| --- | --- |

2.15.

Въпреки че много от тези уязвимости не са специфични за 5G мрежите, е възможно техният брой и значимост да се увеличат с 5G, поради по-високото равнище на сложност на технологиите и бъдещата повишена надеждност на икономиките и компаниите от тази инфраструктура.

| 2.16. | По-специално, тъй като 5G мрежите ще бъдат до голяма степен базирани на софтуер, основните пропуски в сигурността, като произтичащите от лоши процеси на разработка на софтуер от страна на доставчици на оборудване, биха улеснили извършителите умишлено да вмъкват целенасочени скрити възможности за достъп (т.нар. „задни вратички“) в продуктите и да ги правят по-трудни за откриване. Това може да увеличи възможността използването им да има особено сериозно и широко разпространено отрицателно въздействие. Докато проблемите с киберсигурността на 4G все още не са напълно решени, проблемите с 5G биха могли да нараснат експоненциално. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Освен това съществуват и уязвимости в процеса или конфигурацията, които трябва да бъдат взети под внимание:






  — | липса на специализиран и обучен персонал за защита, наблюдение и поддръжка на 5G мрежите, |
| --- | --- | --- |

2.17.

—

липса на специализиран и обучен персонал за защита, наблюдение и поддръжка на 5G мрежите,

| — | липса на адекватен вътрешен контрол на сигурността, практики за мониторинг, системи за управление на сигурността и несъответствия в практиките за управление на риска, |
| --- | --- |

—

липса на адекватен вътрешен контрол на сигурността, практики за мониторинг, системи за управление на сигурността и несъответствия в практиките за управление на риска,

| — | неадекватност на процедурите за сигурност или оперативна поддръжка, като актуализиране на софтуер/управление на участъци от 5G мрежите, |
| --- | --- |

—

неадекватност на процедурите за сигурност или оперативна поддръжка, като актуализиране на софтуер/управление на участъци от 5G мрежите,

| — | неспазване на стандартите 3GPP или неправилно прилагане на стандартите; |
| --- | --- |

—

неспазване на стандартите 3GPP или неправилно прилагане на стандартите;

| — | недостатъци в дизайна или архитектурата на мрежата, включително липсата на ефективни механизми за действие при непредвидени обстоятелства и за осигуряване на непрекъснатост на работата, неадекватна или неправилна конфигурация, например във виртуализацията или в правата за администриране или достъп, |
| --- | --- |

—

недостатъци в дизайна или архитектурата на мрежата, включително липсата на ефективни механизми за действие при непредвидени обстоятелства и за осигуряване на непрекъснатост на работата, неадекватна или неправилна конфигурация, например във виртуализацията или в правата за администриране или достъп,

| — | неадекватни критерии за локален и отдалечен достъп до компоненти на мрежата, |
| --- | --- |

—

неадекватни критерии за локален и отдалечен достъп до компоненти на мрежата,

| — | недостатъчни изисквания за сигурност в процеса на възлагане на обществени поръчки: тази уязвимост може да бъде под формата на неадекватни стратегии за избор на доставчици или липса на приоритет на сигурността пред други аспекти. |
| --- | --- |

—

недостатъчни изисквания за сигурност в процеса на възлагане на обществени поръчки: тази уязвимост може да бъде под формата на неадекватни стратегии за избор на доставчици или липса на приоритет на сигурността пред други аспекти.

| 2.18. | Профилите на риска на отделните доставчици трябва да се оценяват въз основа на няколко фактора, по-специално: възможност доставчикът да бъде обект на въздействие от страна на държава извън ЕС, улеснено от силните връзки между доставчика и правителството на конкретна трета държава; законодателство на трети държави, по-специално когато не са въведени законодателни или демократични проверки и баланси, в резултат на което дъщерните дружества, опериращи в ЕС, биха могли да бъдат възпирани да следват законодателството на ЕС, или при липса на споразумения за сигурност или защита на данните между ЕС и въпросната трета държава; характеристики на корпоративната собственост на доставчика; способност на третата държава да упражнява всякаква форма на натиск, включително по отношение на мястото на производство на оборудването; общо качество на продуктите и практиките за киберсигурност на доставчика, в това число степента на контрол върху неговата верига на доставки и адекватен приоритет на практиките за сигурност. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Държавите членки се съгласиха да гарантират, че са приети мерки за адекватно и пропорционално реагиране на вече установените рискове и на възможните бъдещи рискове. По-специално, те се съгласиха да гарантират, че ще могат да ограничат, забранят и/или налагат специфични изисквания и условия, съобразно основаващ се на риска подход, за доставката, разпространението и експлоатацията на 5G мрежово оборудване. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | За тази цел държавите членки следва да осигурят:






  — | подобряване на изискванията за сигурност за операторите на мобилни мрежи, като строг контрол на достъпа, правила за безопасна работа и мониторинг, ограничения на външното възлагане на определени функции, |
| --- | --- | --- |

2.20.

—

подобряване на изискванията за сигурност за операторите на мобилни мрежи, като строг контрол на достъпа, правила за безопасна работа и мониторинг, ограничения на външното възлагане на определени функции,

| — | оценки на рисковия профил на доставчиците въз основа на обективни и ясни критерии; вследствие на това, при спазване на принципите на пропорционалност и правна сигурност, прилагане на съответните ограничения за доставчици, които се считат за високорискови, в това число изключвания, необходими за ефективно намаляване на рисковете за ключовите сектори, определени като критични и чувствителни в координираната оценка на риска на равнище ЕС, |
| --- | --- |

—

оценки на рисковия профил на доставчиците въз основа на обективни и ясни критерии; вследствие на това, при спазване на принципите на пропорционалност и правна сигурност, прилагане на съответните ограничения за доставчици, които се считат за високорискови, в това число изключвания, необходими за ефективно намаляване на рисковете за ключовите сектори, определени като критични и чувствителни в координираната оценка на риска на равнище ЕС,

| — | въвеждане на признати и приложени на световно равнище и основаващи се на консенсус стандарти и най-добри практики в областта на сигурността, |
| --- | --- |

—

въвеждане на признати и приложени на световно равнище и основаващи се на консенсус стандарти и най-добри практики в областта на сигурността,

| — | възможност за всеки оператор да разполага с адекватна стратегия за снабдяване от множество доставчици, за да се избегне или ограничи всяка по-голяма зависимост от един единствен доставчик или от доставчици с подобен профил на риск, |
| --- | --- |

—

възможност за всеки оператор да разполага с адекватна стратегия за снабдяване от множество доставчици, за да се избегне или ограничи всяка по-голяма зависимост от един единствен доставчик или от доставчици с подобен профил на риск,

| — | строг контрол на сигурния достъп, управление, експлоатацията и мониторинга на мрежата при използване на сертификати за компоненти и/или процеси в 5G мрежата. Тази стратегия трябва да се основава на анализ на риска, извършен от държавите членки и операторите, така че изборът на стратегия за множество доставчици да не увеличава равнището на риска за мрежата на оператора, |
| --- | --- |

—

строг контрол на сигурния достъп, управление, експлоатацията и мониторинга на мрежата при използване на сертификати за компоненти и/или процеси в 5G мрежата. Тази стратегия трябва да се основава на анализ на риска, извършен от държавите членки и операторите, така че изборът на стратегия за множество доставчици да не увеличава равнището на риска за мрежата на оператора,

| — | подходящ баланс на доставчиците на национално равнище и избягване на зависимостта от доставчици, считани за високорискови, включително чрез насърчаване на по-голяма оперативна съвместимост на оборудването, |
| --- | --- |

—

подходящ баланс на доставчиците на национално равнище и избягване на зависимостта от доставчици, считани за високорискови, включително чрез насърчаване на по-голяма оперативна съвместимост на оборудването,

| — | поддържане на диверсифицирана и устойчива верига за доставки 5G, за да се избегне дългосрочната зависимост, като се използват пълноценно инструментите на ЕС за скрининг на преките чуждестранни инвестиции, инструментите за търговска защита, правилата за конкуренция, правилата на ЕС за обществени поръчки, |
| --- | --- |

—

поддържане на диверсифицирана и устойчива верига за доставки 5G, за да се избегне дългосрочната зависимост, като се използват пълноценно инструментите на ЕС за скрининг на преките чуждестранни инвестиции, инструментите за търговска защита, правилата за конкуренция, правилата на ЕС за обществени поръчки,

| — | укрепване на вътрешните възможности на ЕС в 5G и след 5G технологиите чрез използване на съответните програми и финансиране на ЕС, координация между държавите членки при стандартизацията чрез засилване на капацитета за „тестване“ и „одит“, за постигане на конкретни цели за сигурност и разработване на съответните системи за сертифициране на ЕС съгласно закона за сигурността на информационните технологии и насърчаване на оперативната съвместимост. |
| --- | --- |

—

укрепване на вътрешните възможности на ЕС в 5G и след 5G технологиите чрез използване на съответните програми и финансиране на ЕС, координация между държавите членки при стандартизацията чрез засилване на капацитета за „тестване“ и „одит“, за постигане на конкретни цели за сигурност и разработване на съответните системи за сертифициране на ЕС съгласно закона за сигурността на информационните технологии и насърчаване на оперативната съвместимост.

| 2.21. | Както неведнъж беше подчертано от Европейската комисия, европейският вътрешен пазар е и остава отворен за желаещите да дойдат в Европа, стига всички да спазват основаващи се на обективни критерии, ясни и строги правила. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | На 6 юни 2020 г. Съветът подчерта значението на укрепването на цифровия суверенитет и сътрудничество в ЕС, както и създаването на синергии чрез програми на ЕС, като Механизма за свързване на Европа и Програмата за цифрова Европа с развитие на дигитални умения, разработване на икономиката на данните, значението на изкуствения интелект и сигурността на информационните технологии с активна роля на дигиталните технологии за постигане целите на Зеления пакт. |
| --- | --- |

2.22.

3.   Съобщението на Комисията

| 3.1. | В отговор на 5G инструментариума за сигурност на групата за сътрудничество за МИС, Европейската комисия:






  — | ще работи, както беше поискано от държавите членки, за да гарантира сигурността на 5G инфраструктурата и веригата за доставки, като при необходимост използва всички инструменти на свое разположение, |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

ще работи, както беше поискано от държавите членки, за да гарантира сигурността на 5G инфраструктурата и веригата за доставки, като при необходимост използва всички инструменти на свое разположение,

| — | призовава държавите членки и институциите да осигурят прилагането на ефективни стратегии за намаляване на риска, да приемат допълнителни мерки за координация на равнище ЕС за съгласуван подход към киберсигурността 5G, |
| --- | --- |

—

призовава държавите членки и институциите да осигурят прилагането на ефективни стратегии за намаляване на риска, да приемат допълнителни мерки за координация на равнище ЕС за съгласуван подход към киберсигурността 5G,

| — | призовава държавите членки да продължат с прилагането на набор от мерки, препоръчани в заключенията от пакета от инструменти, и да подготвят съвместен доклад за тяхното изпълнение, докато групата за сътрудничество за МИС ще продължи да работи за подкрепа на прилагането на пакета от инструменти, |
| --- | --- |

—

призовава държавите членки да продължат с прилагането на набор от мерки, препоръчани в заключенията от пакета от инструменти, и да подготвят съвместен доклад за тяхното изпълнение, докато групата за сътрудничество за МИС ще продължи да работи за подкрепа на прилагането на пакета от инструменти,

| — | предвижда — в областите на своята компетентност — действия за защита на киберсигурността на 5G мрежите и диверсифицираната верига на стойност 5G, техническата стандартизация и сертифициране, преките чуждестранни инвестиции и защитата на търговията и конкуренцията, обществените поръчки и ИТ дипломацията, както и свои собствени програми и фондове, особено за научноизследователска и развойна дейност, сближаване и развитие. |
| --- | --- |

—

предвижда — в областите на своята компетентност — действия за защита на киберсигурността на 5G мрежите и диверсифицираната верига на стойност 5G, техническата стандартизация и сертифициране, преките чуждестранни инвестиции и защитата на търговията и конкуренцията, обществените поръчки и ИТ дипломацията, както и свои собствени програми и фондове, особено за научноизследователска и развойна дейност, сближаване и развитие.

4.   Общи бележки

| 4.1. | ЕИСК е убеден, че новите 5G технологии са в състояние да преобразят начина, по който взаимодействаме със света, като предлагат възможности за нови приложения, бизнес модели, нов начин на живот, интелигентни фабрики, повишена производителност и нови качествени услуги за гражданите, потенциално отварящи вратите към революционни технологии като автоматизирани автомобили и модерни системи за производство и дистрибуция, както и осигуряване на хиляди взаимосвързани устройства, които трябва да влязат в ежедневието ни като част от Интернет на нещата (IoT). ЕИСК ще очаква обаче ЕК да засили проучванията за въздействието и осъществимостта и анализа на разходите и ползите, свързани с 5G, в сравнение с използването на технологията 4G или влакнооптичните телекомуникации. ЕИСК счита, че е от съществено значение 5G технологията да бъде насочена към постигане на по-добро кръгово използване на ресурсите и към намаляване на въглеродния отпечатък, който до голяма степен е свързан с енергопотреблението. ЕИСК изтъква значението на справянето със социалните структурни промени чрез осигуряване на справедлив и плавен преход и преодоляване на недостига на умения с цел постигане на по-добре платени, гъвкави и висококвалифицирани работни места. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Настоящият троен риск — неконтролирана пандемия, недостатъчен арсенал на икономическата политика и геополитически „черни лебеди“ — може да тласне глобалната икономика към трайна депресия и сривове и бягства от финансовия пазар, точно когато всички компоненти на европейското общество осъзнават все по-ясно, че за устойчиво икономическо развитие и настоящата цифрова революция — от която 5G представлява един от основните инструменти — е необходимо да се прибягва до методи, които вземат под внимание едновременно технологичния аспект, повишаването на производителността и по-ефективното използване на ресурсите с подкрепата на адекватна правно-регулаторна и финансово-икономическа рамка. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Комитетът призовава институциите да завършат цифровия единен пазар, включително като разработят капацитет за интегриране и използване на 5G услуги за защита и подобряване на конкурентоспособността на европейските промишлени отрасли: призовава ЕК стриктно да следи напредъка при внедряването и реалното използване на 5G и приканва държавите членки допълнително да ускорят процеса, като вземат предвид всички аспекти на сигурността и безопасността, в това число свързаните с въздействието на 5G технологиите върху здравето на населението и живите екосистеми, социално-икономическото въздействие, въздействието върху конкуренцията, образованието и обучението, както и гаранцията за зачитане на основните права, като правото на собственост или правото на поверителност и сигурност на личните данни. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Комитетът призовава ЕС да бъде световен лидер в следващото поколение 5G мобилна технология, разполагаща със защитена цифрова инфраструктура като солиден градивен елемент на новата съвременна индустриална стратегия на Европа, чрез радикална промяна в мобилната свързаност и с огромен динамичен потенциал за повишаване на производителността и развитие на икономиката и услугите за гражданите, тяхното благополучие и опазването на климата и околната среда, като поставя ЕС на челно място в революцията на 5G. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Като се има предвид, че киберсигурността и националната сигурност са два неразривно свързани аспекта, ЕИСК счита, че всяко решение за националната сигурност на държава — членка на ЕС, трябва да бъде вземано в контекста на ЕС и нетехническите оценки трябва да се прилагат обективно въз основа на определени на европейско равнище критерии за оценка на риска, необходими за осигуряване на предвидима и хармонизирана регулаторна среда в цяла Европа, която да гарантира пълна оперативна съвместимост. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК счита, че качеството на информацията и начините на комуникация — така нареченият framing effect, ефект на контекста, или salience, позиция на значимост, се отразяват в голяма степен върху възможностите за поведение на получателите. Следователно целта за насърчаване на овластяването на потребителите се изразява в определянето на инструменти за подобряване на техните знания и засилване на техните възможности, за да се превърнат в проактивни участници на пазара. ЕИСК признава необходимостта от предоставяне на актуална и точна информация на гражданите относно ползите и рисковете от 5G, въз основа на консенсуса на по-голямата част от научната общност, като се посочват аспектите, по които този консенсус е несигурен. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Комитетът е убеден, че достъпът до европейския цифров пазар трябва да остане свободен за всички предприятия без дискриминация, но при спазване на европейската рамка на твърди и ясни правила, стандарти и критерии за оценка и сигурност, които поставят възстановяването и съживяването на европейския технологичен суверенитет в центъра на европейската стратегия. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Въпреки че сред първите петима доставчици на инфраструктура има двама европейски, двама китайски и един корейски (13), нито една голяма европейска компания не е сред лидерите в производството на 5G устройства и чипсети; ЕИСК е убеден, че трябва да се гарантира множество от доставчици, поне един от които да е собственост на европейско дружество майка, и да се осигури рамка за оперативна съвместимост и пълна гъвкавост на хардуерните и софтуерните компоненти, за да се гарантира пълен европейски технологичен суверенитет в контекста на силно международно сътрудничество и пълна реципрочност на откритост, достъп и работа на пазарите. Такава диверсификация може да се прилага дотолкова, доколкото е възможна оперативната съвместимост на услугите и рисковете за киберсигурността не се увеличават в резултат на многообразието. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Комитетът счита за абсолютно необходимо Европа да се съсредоточи върху перспективата за автономност и самостоятелност в тази област в средносрочен план, като подкрепя силно научните изследвания и присъствието на голям брой европейски компании. ЕИСК приветства пакета от мерки, договорени от държавите членки за справяне с рисковете за сигурността и безопасността от въвеждането на 5G технологията, които вече бяха идентифицирани от Европейската оценка. Въпреки това счита, че за всички честотни обхвати, предвидени за 5G (14), трябва да се прилагат строгите и безопасни ограничения за излагане на електромагнитни полета, препоръчани на равнището на ЕС и основаващи се на актуализирани насоки на Международната комисия за защита от нейонизиращи лъчения (МКЗНЛ), призната от Световната здравна организация (СЗО): ограничения на МКЗНЛ се основават на подхода на предпазливост, тъй като те са 50 пъти по-ниски от нивата на въздействие върху общественото здраве, установени въз основа на наличните научни доказателства. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Въпреки това ЕИСК отбелязва, че ICNIRP не се признават от цялата общност, като някои учени ратуват за много по-строги гранични стойности на експозиция съгласно принципа ALARA. Решенията, които биха могли да бъдат предложени за допълване на 5G инфраструктурата за комуникации, включват използването на стационарни линии за предаване на данни от съществуващи нерадио технологии (Ethernet кабели, оптични влакна и др.) в ситуации, при които използването е стационарно (например банкомати, ПОС терминали, промишлени роботи, дистанционно управлявани медицински роботи и др.) и когато оперират потребители, прехвърлящи големи обеми от данни (доставчици на цифрови услуги, дружества/предприятия и др.); интернет на нещата, присъстващ на стационарни, немобилни места (интелигентните домове, интелигентните градове, сензори върху оборудване за комунални услуги и др.). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Европейската комисия, Европейският парламент, Съветът и правителствата и парламентите на държавите членки трябва да осигурят демократична рамка за консултации, чрез която на обществеността да бъдат представени научните или технологичните теми, правните гаранции и отговорите на компетентните институции на въпроси от гражданското общество. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Според ЕИСК е необходимо да се постави по-голям акцент върху инструментите за потребителите, гражданите и съответните организации на гражданското общество, които са ограничени и с намалена ефективност, в допълнение към основателния акцент върху правилните мерки върху правомощията на националните регулатори и ролята телекомуникационните оператори. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ЕИСК призна (15) съществуването на проблема с електромагнитната свръхчувствителност (EHS) и изказа своите опасения, като счете за окуражаващо да констатира провеждането на допълнителни задълбочени проучвания за разбиране на проблема и неговите причини, и призова настоятелно ЕК да продължи и да актуализира работата си в тази област. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Комитетът счита, че доверието в доставчиците на телекомуникационни услуги и приложения 5G е от съществено значение, като се има предвид, че управлението на информацията в Интернет се основава на услуги за съвместяване на данни, които се събират и обработват от потребителите, чрез технологични, правни и данъчни механизми и поставяне на директни взаимовръзки между обекти, устройства и алгоритми. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | ЕИСК предложи (16) да се премине от концепции за собственост върху данните към определяне на правата на физическите и юридическите лица върху данните. Потребителите следва да имат контрол върху произведените от свързаните устройства данни, така че да се гарантира неприкосновеността на личния живот на потребителите с достъпност, оперативна съвместимост и прехвърляне на данни, като същевременно се осигури подходяща защита и неприкосновеност на данните, лоялна конкуренция и по-широк избор на потребителите. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Общият регламент за защита на данните (GDPR) следва да бъде допълнен с ясни линии на приложение, за да се постигне еднакво прилагане и високо равнище на защита на данните и потребителите в светлината на взаимосвързаността на устройства и предмети и да се преразгледат правилата за гражданска отговорност и застраховането на продуктите, за да се адаптират към ситуация, в която решенията все по-често ще се вземат от софтуер в рамките на напълно сигурна среда. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | ЕИСК счита за изключително важно държавите членки да следват стратегическите и технически препоръки в инструментариума на ЕС, като избягват разработването на специфични национални подходи, като например допълнителни тестове и сертификати, които биха довели до разпокъсване на пазара, забавяне на прилагането на технологиите и несъответствия между пазарите, с риск от подкопаване на доверието в системите за изпитване и сертифициране. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Комитетът счита за изключително важно да се използват глобални стандарти с по-голяма подкрепа от европейска страна и споделени и признати най-добри практики, за да се даде възможност за ефективно управление на заплахите, генериране на икономии от мащаба, избягване на разпокъсаността и осигуряване на оперативната съвместимост на европейските системи. Разговорите за техническите стандарти са необходимо разяснение, което ще позволи на предприятията да се съревновават отново и да водят в тези основни дейности, които позволяват въвеждането на съвременните технологии, като 5G и изкуствения интелект (AI), на всички пазари. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | По-специално, ЕИСК счита за изключително важно да се гарантират оценки на профила на риска на доставчиците и да се прилагат съответните ограничения за доставчици, които се считат за високорискови, в това число изключенията, необходими за ефективно намаляване на рисковете за ключовите сектори, определени като критични и чувствителни в координираната оценка на риска на равнище ЕС. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Комитетът счита, че е важно да се увеличат инвестициите на оператори и доставчици в нови технически функции за безопасност, инвестиции, които трябва да са в състояние да вървят ръка за ръка със способността на пазара да признава и възнаграждава всички инициативи, насочени към повишаване на сигурността и устойчивостта на системите. По-голямата видимост на инвестициите в сигурността би могла да доведе до нови пазарни предимства. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | ЕИСК силно подкрепя общите действия за насърчаване на промишленото развитие и внедряване на 5G: оценка на потенциален неуспех или пазарни пропуски по веригата на стойност 5G, които да оправдаят целенасочени действия в контекста на следващия дългосрочен бюджет или възможен проект от общ европейски интерес за 5G киберсигурност (сигурност и безопасност). |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | ЕИСК подчертава, че въпреки че цифровата инфраструктура се оказа стабилна и здрава по време на кризата с COVID-19, са необходими допълнителни инвестиции в 5G инфраструктура, за да се преодолее цифровото разделение, което все още съществува и може да ограничи достъпа на гражданите до електронно здраве, електронно обучение и дистанционна работа. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | По отношение на технологичната дипломация Комитетът счита за изключително важно ЕС да осигури по-балансирани и взаимни условия за търговия и инвестиции, особено по отношение на достъпа на предприятията до пазара, субсидиите, обществените поръчки, трансферите на технологии, индустриалната собственост и социалните и екологичните стандарти, и най-вече в присъствието на „системни конкуренти, насърчаващи алтернативни модели на управление“, като същевременно насърчава пълната конкуренция и технологичните иновации на пазара. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | ЕИСК силно подкрепя необходимостта от поддържане на диверсифицирана и устойчива верига на доставки 5G, за да се избегнат дългосрочните зависимости, чрез осигуряване на присъствие на множество доставчици в контекст на гъвкавост и оперативна съвместимост и по-нататъшно укрепване в рамките финансовите програми и инициативи за 2021-2027 г. за подобряване на капацитета и европейския технологичен суверенитет 5G и след 5G. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | В контекста на плана за възстановяване за Европа, приет на 27 май 2020 г., Индексът за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото за 2020 г. (DESI) ще служи като източник на информация за специфичния анализ по държави в подкрепа на препоръките на европейския семестър относно цифровата сфера. Това ще помогне на държавите членки да насочат и приоритизират своите нужди от реформи и инвестиции, като по този начин ще се улесни достъпът до инструмента за възстановяване и устойчивост на стойност 560 милиарда евро. Инструментът ще предостави на държавите членки средствата, за да направят икономиките си по-устойчиви и да гарантират, че инвестициите и реформите ще подкрепят зеления и цифровия преход. Тъй като пандемията оказа значително влияние върху всяко едно от петте измерения на DESI, заключенията за 5G от 2020 г. трябва да се разглеждат заедно с многобройните мерки, предприети от Европейската комисия и държавите членки за управление на кризата и подкрепа за възстановяването. |
| --- | --- |

4.25.

Брюксел, 16 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Член 168, алинея 1 от ДФЕС „Действията на Съюза, които допълват националните политики ...“

1

(2)  COM(2016) 587.

2

(3)  COM(2016) 590.

3

(4)  COM(2016) 591.

4

(5)  COM(2016) 176.

5

(6)  COM(2016) 589.

6

(7)  COM(2016) 588.

7

(8)  ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 74.

8

(9)  Препоръка (ЕС) 2019/534 на Комисията от 26 март 2019 година относно Киберсигурност на 5G мрежите (ОВ L 88, 29.3.2019 г., стр. 42).

9

Киберсигурност на 5G мрежите

(10)  Директива (EС) 2016/1148 на Европейския парламент и на Съвета от 6 юли 2016 г. относно мерки за високо общо ниво на сигурност на мрежите и информационните системи в Съюза (ОВ L 194, 19.7.2016 г., стp. 1).

10

(11)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/cybersecurity-5 g-networks-eu-toolbox-risk-mitigating-measures

11

(12)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/secure-5 g-deployment-eu-implementing-eu-toolbox-communication-commission

12

(13)  Петимата световни доставчици в момента са: Ericcson, Nokia, Huawei, ZTE и Samsung.

13

(14)  ЕП — E-003040/2019 Отговор, даден от г-жа Kyriakides от името на Европейската комисия (17.1.2020 г.).

14

(15)  ОВ C 242, 2.7.2015 г., стр. 31.

15

(16)  ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 79.

16

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/290 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/290

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Европейска стратегия за данните“

(COM(2020) 66 final)

(2020/C 429/38)

| Докладчик: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Докладчик:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Консултация | Европейска комисия, 22.4.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Решение на Бюрото на Комитета | 18.2.2020 г. |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 23.7.2020 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 216/0/2 |

Консултация

Европейска комисия, 22.4.2020 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на Бюрото на Комитета

18.2.2020 г.

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

23.7.2020 г.

Приемане на пленарна сесия

18.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

216/0/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията за стратегия за данните, която да определя междусекторния обмен на данни като приоритет и да подобрява използването, обмена, достъпа и управлението на данни със законодателни мерки, специфични за всеки отделен сектор. Една амбициозна стратегия за данните може да отговори на критичната необходимост от засилване на капацитета на ЕС в областта на данните. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК подкрепя предложението на Комисията за цялостно структуриране на архитектурата на данните на ЕС с цел по-нататъшно укрепване на правата на физическите лица по отношение на използването и защитата на техните данни и контрола им върху тях, както и на тяхната осведоменост, а също и с цел да им се предоставят възможности чрез „пространства за лични данни“ с по-ясни гаранции и засилване на правото на преносимост за физическите лица съгласно член 20 от ОРЗД (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК призовава Комисията да използва по-ясна стратегия, за да усъвършенства своята рамка в областта на данните. Тя следва да бъде създадена, така че да съчетае високи стандарти за защита на данните, междусекторно и отговорно споделяне на данни, ясни критерии за специфично за управление, отчитащо спецификата на сектора, и за качеството на данните и по-голям контрол върху данните от страна на гражданите. ЕИСК предлага също допълнително изясняване на подхода на стратегията за финансиране и препоръчва начини за преодоляване на недостига на умения. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК е на мнение, че разработването на основани на данни платформи в Европа следва да отразява европейските ценности, включително, като насочва вниманието към отделните лица. ЕИСК счита, че сегашният подход, който поставя потребителите на централно място, следва да прерасне в подход, основан на човешкия контрол, включващ етично измерение по отношение на използването на данните. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК изразява съжаление, че две години след влизането му в сила ОРЗД не се прилага правилно и несъответствията се запазват. Комисията би трябвало да разреши тези проблеми, включително като стимулира държавите членки да гарантират, че всички физически лица в целия ЕС могат да се възползват изцяло от своите права. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че завършването на единния пазар е основен приоритет с оглед на функционирането на общите европейски пространства на данни. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Предвид чувствителния характер на споделяните данни ЕИСК набляга на необходимостта да се гарантират предпазни мерки за неприкосновеност на данните на гражданите посредством съгласие, контрол, санкции и механизми за надзор и да гарантира, че данните ще бъдат анонимизирани (и не могат да бъдат деанонимизирани). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК препоръчва на Комисията да посочи в стратегията препоръчваната от нея опция за концепцията за собствеността върху данните. Текущите правни разисквания понастоящем създават несигурност за отделните лица по отношение на това какви искания могат да поставят. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК се застъпва за засилване на диалога с гражданското общество и припомня необходимостта на МСП да се дадат по-ясни насоки относно механизмите за обмен на данни, тъй като и двата аспекта ще бъдат от ключово значение за широкото участие в пространствата на данни. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК отново заявява, че единният пазар на данни следва да гарантира, че личните данни не се подчиняват на едни и същи правила, регулиращи стоките и услугите, т.е. не започват постепенно да се възприемат като нелични (2). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Комисията би трябвало да гарантира, че правната рамка дава възможност за равен достъп до данни на всички предприятия, големи и малки, и да разгледа пазарната мощ на доминиращите платформи. Като цяло Комисията би трябвало да представи много по-ясно и по-конкретно предложение относно контрола и управлението на пространствата за данни, включително за начина, по който заинтересованите страни ще споделят данни. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК подчертава, че е от съществено значение да се обърне внимание на въздействието на персонализираните продукти върху отделните лица (като например дискриминацията) и на обмена на данни върху предприятията. Рамката следва да утвърждава високи стандарти за сигурност и права върху интелектуалната собственост. Логически изведените данни би трябвало да бъдат защитени и да не подлежат на задължителен достъп и прехвърляне. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК настоява, че е необходимо спешно да се подобрят цифровите умения и грамотността чрез образование и обучение, включително чрез надграждане на Рамката за цифрова компетентност и насърчаване на държавите членки да подобрят ученето през целия живот на всички образователни равнища с оглед на уменията, които ще бъдат най-търсени (3). Това ще гарантира, че отделните лица ще се превърнат в участници със задълбочени познания в сферата на данните, с по-добра осведоменост и контрол върху своите данни, приложения за големи информационни масиви и управление на данните, и ще разбират своята цифрова среда и свързаните с нея рискове (напр. персонализиране) (4). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК приканва Комисията да изясни и засили ролята на компетентните органи, потребителските организации и независимите органи, което е от значение за управлението на секторните инициативи и за да се гарантира, че предприятията спазват изискванията, а потребителите получават насоки, съвети и обучение. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Общи бележки: Правилната стратегия за данните

| 2.1. | ЕИСК изразява съгласие с поставения от Комисията акцент върху данните, които са от ключово значение за живота на гражданите и за стопанската дейност. Цифровизацията и технологичните подобрения разшириха обхвата и честотата на генерираните данни и улесниха съхраняването, обработката, анализа и трансфера на данни. Основаните на данни услуги повишават удобството на клиентите, отговарят на техните очаквания и подобряват съществуващите промишлени процеси. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК изразява съгласие, че основаните на данни иновации са фактор от решаващо значение за икономическия растеж и конкурентоспособността на Европа и че тази роля е ограничена от липсата на промишлени данни и данни на равнището на потребителите за ЕС. ЕИСК изразява съгласие с предложението на Комисията да се обърне внимание на това и да се подобрят междусекторното използване и споделянето на данни и достъпът до тях посредством общи пространства на данни при стриктно спазване на стандартите на ОРЗД, при споделен набор от технически и законови правила и стандарти и посредством допълващи мерки. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕИСК счита, че стратегията за данните ще бъде от ключово значение за подпомагането на технологичния суверенитет на ЕС , за да се гарантира безопасно и сигурно споделяне на данни и достъп до тях, с цел засилване на контрола на европейците върху техните данни и разкриване на ползите за гражданите и предприятията. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ЕИСК е съгласен, че най-подходящ е съобразен със спецификата на всеки сектор подход към данните, насочен към конкретни решения с оглед на специфичните особености на всеки сектор и пазарната неефективност, като същевременно се осигуряват максимални гаранции за защита на потребителите (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ЕИСК споделя загрижеността на Комисията, че способността на ЕС да мобилизира и споделя данни е ограничена от сериозни проблеми, свързани с оперативната съвместимост на информационните системи. Предизвиканата от COVID-19 криза показа необходимостта и ползата от една завършена екосистема от данни, при която данните не се ограничават само в рамките на конкретни сектори и която включва разработване на решения за безопасност на гражданите (напр. данни за геолокализация и здравни данни) и за избягване на силози. В здравеопазването научните работници биха могли да използват данни от значение за общественото здраве, събрани от различните сектори, за ускоряване на разработването на лекарства и за по-добро разбиране на заболяванията. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ЕИСК изразява съгласие, че основаните на данни иновации са ограничени от недостига на умения, липсата на обучени да боравят с данни работници в ЕС и ниската цифрова грамотност. ЕИСК приветства целта на стратегията за създаване на „общо европейско пространство на данни за уменията“ и предстоящата актуализация на Плана за действие за образование в областта на цифровите технологии. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Усъвършенстване на рамка на ЕС в областта на данните: общи бележки

Що се отнася до по-нататъшното усъвършенстване на рамката на ЕС в областта на данните, ЕИСК обръща внимание на основния етичен въпрос. Този въпрос се разглежда в проучването Ethics of Big Data („Етика на големите информационни масиви“) (6), поръчано от ЕИСК през 2016 г., като потребността на отделните лица от неприкосновеност на личния живот и самоопределение се отчита от различни ъгли: информираност, контрол, доверие, ангажираност, надзор и сигурност, цифрова идентичност, пригодена реалност (tailored reality), деанонимизация, цифрово разделение и неприкосновеност на личния живот. ЕИСК препоръчва тези принципи да се разглеждат като водещи за всички политики.

3.1.   Стандарти за защита на данните

| 3.1.1. | ЕИСК призовава Комисията да подчертае, че данните следва да останат под контрола на отделните лица, тъй като събирането и споделянето на данни оказва въздействие върху неприкосновеността на техния личен живот и равенството. Междусекторното използване на данни дава възможност на предприятията да захранват и подобряват своите установени процеси, да предоставят информация по-ефективно и да предлагат на потребителите нови, персонализирани продукти и преживявания. По-конкретно, данните на равнището на потребителите дават представа за присъщите характеристики, нуждите и видовете поведение, които не са уловени от анонимизираните данни и които оказват положително въздействие далеч извън сектора, в който първоначално са били генерирани данните. Във финансовия сектор например междусекторното споделяне на данни би могло да подобри анализа на риска и предвиждането на паричните потоци, да спомогне за разкриването на измами и да повиши способността на гражданите да управляват свръхзадлъжнялостта, да насърчава финансовото приобщаване и финансовото образование. Освен това персонализирането може да доведе до рискове за уязвимите потребители, като например дискриминация, злоупотреба и манипулация. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Комисията следва да обърне внимание на недостатъчното и разпокъсано прилагане на ОРЗД, различните правни тълкувания и липсата на ресурси на ОЗД. Общият регламент относно защитата на данните, изготвен през 2012 г., гласуван през 2016 г. и приет през 2018 г., не е приспособен към предложената рамка. ЕИСК препоръчва на Комисията да актуализира надлежно Общия регламент относно защитата на данните (ОРЗД) и да извърши оценка на въздействието, тъй като той трябва да се прилага заедно с новия подход на общи пространства за данни. ЕИСК призовава Комисията да разгледа ограниченията на правата на преносимост на данни в ОРЗД. Тези правила бяха разработени, когато преминаването от едни услуги към други се извършваше еднократно, докато в днешно време данните се използват повторно по много пъти и са полезни в реално време. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Въпреки че ЕИСК счита, че предложените инструменти биха могли да помогнат на хората да решат „какво да се прави с техните данни“ (7), за да се намали правната несигурност, Комисията следва да определи в стратегията варианта, който препоръчва за концепцията за собствеността върху данните, да изясни по принцип кой е собственик на данните и например какво представляват тези данни и какво се случва с тях, когато те се получават от базираните на интернет на нещата домашни устройства. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.3.1. | Има разлика, която следва да бъде изяснена, между правата върху данните на отделните лица и собствеността върху данните. |
| --- | --- |

3.1.3.1.

| 3.1.4. | Като се има предвид, че предоставянето на данни за получаване на безплатни услуги представлява форма на заплащане, ЕИСК призовава Комисията да посочи кой текст или критерии има предвид, когато споменава „обществения интерес“, и да посочи каква е нейната цел в тази област. Освен това Комитетът препоръчва на Комисията да предостави определение за донорството на данни без пряко възнаграждение (или „алтруизма на данните“) и да гарантира подходящи мерки за предотвратяване на неизпълнение на задълженията от страна на събиращите данни. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Отговорна рамка за споделяне на данни

| 3.2.1. | Комисията следва да разясни как възнамерява да даде насоки на отделните лица, така че те да разберат как работят „пространствата на лични данни“. Без тази осведоменост правото на отделните лица на достъп до тези пространства ще се обезсмисли, а осъществяването на предложението няма да е ефективно и ще подкопае целите, които стратегията цели да постигне в бъдеще. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | ЕС призна необходимостта от право на споделяне и създаде практически механизми в специални секторни инициативи, като например за доставчиците на услуги за обработка на данни (Регламент за свободното движение на данни (8)) и данните, съдържащи се в платежните сметки (ДПУ2 (9)). Но с изключение на малко на брой особени случаи отделните лица (ползватели на данни, потребители и граждани) не разполагат с уменията, грамотността и инструментите да искат достъп до своите лични и нелични данни или да ги споделят лесно и ефективно. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | За да се подобри преносимостта с „по-строги изисквания за интерфейсите за достъп до данни в реално време“, да се гарантират пространства на лични данни и изпълнението на ролята на „неутрални посредници“ от страна на доставчиците (10), ЕИСК насочва вниманието на Комисията към използването на случаи на сигурни механизми за споделяне, като например схемите за цифрово установяване на самоличността , които биха могли да бъдат възприети от публични и частни организации и разширени за ускорено междусекторно споделяне на данни. Приложенията за електронно установяване на самоличността във финансовия сектор, като например Itsme (мобилна идентичност за цифрови трансакции) позволяват успешно взаимоизгодно използване, включително между банките и мобилните оператори. Те създават значителна стойност за предприятията (икономии на разходи, по-големи продажби, по-малко измами и кражби на самоличност), предлагат по-голям избор, запазват неприкосновеността на личния живот на потребителите, повишават тяхното доверие, осигуряват на гражданите силни мерки за удостоверяване на автентичността и инструменти за управление на техните права и за упражняване на контрол и позволяват сигурни, удобни и бързи цифрови процеси като регистрацията. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | ЕИСК насочва вниманието на Комисията към опита с ДПУ2 (която позволява на трети страни да използват данни за клиентите на банките с тяхно съгласие за иновации) и други случаи на използване (като например използване на данни за геолокализиране и данни за трансакции), които могат да послужат като вдъхновение за по-широката рамка за споделяне на данни. Тези принципи следва да се прилагат еднакво във всички сектори и в еднакъв срок, за да се гарантират равни условия между различните участници на пазара. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | ЕС следва да надгради ОРЗД, за да даде възможност за междусекторно споделяне на данни за потребителите и да разпространи подобни съществуващи инициативи в различните сектори, за да се улесни сигурното споделяне на данни, да се осигурят ползи за гражданите и стойност за предприятията. Това би трябвало да гарантира правото на крайните потребители да изискват предоставените от тях (напр. име, адрес) и наблюдавани лични данни (напр. геолокализация) да се прехвърлят пряко от един притежател на данни на друг по стандартизиран начин чрез използване на ППИ в реално време (11). Например едно лице може да поиска от Spotify да предостави на Deezer достъп до списъците с аудиофайлове, които са слушали. Това ще даде сигурност, гарантираща прилагането на принципите за неприкосновеност на личния живот на ОРЗД, ще позволи на потребителите да запазят пълен контрол върху процеса, ще повиши стойността на техните данни, ще направи правото на преносимост на личните данни наистина ефективно, динамично, навременно и прозрачно, като същевременно същият принцип ще се разшири, така че да включва някои нелични данни. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | И предприятията, и потребителите следва да могат да споделят своите собствени данни по безопасен начин, независимо от това кой ги е събрал, да избират с кого споделят своите данни и да управляват начина, по който се използват споделените данни. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Системата и функционирането на общите пространства на данни следва да отговарят на равнището на публичен регистър. Доставчиците на данни следва да гарантират отличното качество на самите данни и непрекъснатостта на тази инфраструктура. Тази „мрежа от администратори на данни“ не следва да създава пречки пред споделянето на данни, а да го подобрява. Това е от ключово значение за надеждното, безпроблемно управление на данни и за наличието на висококачествени данни. ЕИСК счита, че в стратегията липсва акцент върху качеството на данните и е необходимо пояснение. Освен това ЕИСК препоръчва да се определи минимален праг на задълженията за гарантиране на качеството на данните и правата на отделните лица за всички предприятия, независимо от техния размер. Тъй като качеството на данните може да бъде скъпо и не всички заинтересовани страни могат да имат достъп до необходимите технологии, тези прагови критерии следва да бъдат реалистични за всички предприятия, по-специално за МСП: те могат да срещнат трудности при спазването на тези критерии поради ограничените си ресурси и следва да бъдат подкрепяни, така че да не им бъдат налагани прекомерни разходи (12). |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Основаните на данни платформи са най-високо ценените предприятия поради тяхното стратегическо значение на цифровите пазари и олигополния им контрол върху специфични набори от данни. Но ограниченото наличие на данни за предприятията от ЕС ограничава степента, в която те могат да набират данни за генериране на иновации. Принципът „победителят получава всичко“, който характеризира цифровите пазари, означава, че няколко големи предприятия контролират точките, в които се пресичат онлайн потоците от данни, което им дава информация, недостъпна за други доставчици. Дори когато активите от данни са по-широко разпространени, те рядко са на разположение извън границите на сектора, което намалява възможностите за междусекторни иновации от страна на сектора и на други субекти. Тъй като никоя платформа не е длъжна да създава масиви от данни, крайните потребители не могат да комбинират и да обобщават данните, които те генерират в отделните сектори. ЕИСК настоятелно призовава Комисията приоритетно да проучи как да подобри контрола върху данните от страна на предприятията и потребителите, боравещи със системни платформи (Big Tech). ЕИСК предлага също създаването на подкрепена от ЕС платформа, която да централизира и обобщава всички публични данни в ЕС на разположение на пазара на дружествата, които изискват услугата. |
| --- | --- |

3.2.8.

3.3.   Управление на пространствата на данни

| 3.3.1. | ЕИСК предлага следните критерии за управление на секторни пространства на данни. Първо, интервенциите под формата на достъп до данни следва имат за цел да се справят с пазарната неефективност, водеща до по-високи цени за потребителите, до по-малък избор за потребителите и до по-малко иновации. Второ, достъпът до данни трябва да насърчи развитието на насочени към потребителя иновации. Трето, операторите, боравещи с лични данни, следва да поддържат високи стандарти за безопасност и сигурност на данните. Четвърто, на отделните лица следва да се предлагат технически решения за контрол и управление на потоците от лична информация. Пето, отделните лица следва да могат да възразяват срещу споделянето на техните лични данни и да имат достъп до средства за защита, когато принципите не се зачитат (ЕИСК подкрепя принципа „под човешки контрол“). |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Не всички данни следва да бъдат свободно достъпни или да се оповестяват публично. Различни правила следва да се прилагат за данни между предприятия, между предприятия и потребители, между предприятия и правителства или Me2B. Логически изведените данни следва да се защитават и не следва да се дава мандат за техния достъп и трансфер. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Споделянето на данни във всички пространства на данни ще включва смесени набори от данни (лични и нелични), напр. в пространствата, свързани със здравеопазването или финансовия сектор. Събирането и използването на чувствителни и лични данни с цел наблюдение или локализиране следва да изискват индивидуално съгласие. Предпазните мерки следва да гарантират, че комбинацията от лични данни (напр. финансова и здравна информация) не води до технологично закрепостяване, злоупотреби или дискриминация, например по отношение на достъпа на отделните граждани до заетост. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Заинтересованите страни (предприятия и физически лица) не разполагат с достъп и знания за механизмите за идентифициране, удостоверяване на автентичността и разрешаване, които дават възможност за защита на личните данни с цел защита на неприкосновеността на личния живот, по-специално в областта на здравеопазването, и това възпрепятства обмена на данни. ЕИСК препоръчва използването и прилагането на общ набор от данни в сферата на здравеопазването подобен на европейския единен електронен формат. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Би следвало да има условия за достъп на трети страни до данни за НИРД. Например, ако научните работници в сферата на здравеопазването и общинските служби използват свободно достъпни данни, това следва да става съгласно разпоредбите на ОРЗД. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | ЕИСК подчертава, че не всички предприятия са цифровизирани (т.е. в традиционните сектори и много от европейските МСП) и не всички предприятия се възползват стойността на данните, и това дава отражение върху еднаквите условия на конкуренция. Доброволният обмен на данни е добър, но недостатъчен инструмент за осигуряване на равен достъп до данни. Комисията следва да разгледа тази липса на баланс между цифровизираните и нецифровизираните предприятия, както и между големите и малките предприятия. Стратегията на ЕС за МСП и индустриалната стратегия са добро начало. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | ЕИСК подчертава, че въпреки напредъка на ЕС към постигане на конвергенция неговият единен цифров пазар все още далеч не е хомогенен и правилата му остават разпокъсани. Това поражда трудности и неефективност по отношение на разрастването на предприятията и тяхната конкурентоспособност спрямо техните конкуренти в САЩ и Китай, които се управляват от истински единни регулаторни рамки и изкупуват своите конкуренти от ЕС, както се видя от случаите със Skype и Booking.com. Учредителите на новосъздадени предприятия в ЕС в крайна сметка се преместват в САЩ или на по-благоприятни за стопанската дейност пазари, за да се възползват от по-големи единни пазари и по-добри рискови инвестиции. За да бъдат ефективни, общата инфраструктура, поддържаща информационните пространства, следва да отразява и многоезиковата характеристика на единния пазар (13). |
| --- | --- |

3.3.7.

3.4.   Финансиране

| 3.4.1. | В стратегията се предлага финансиране в размер на 4-6 милиарда евро, като се очакват инвестиции както от държавите — членки на ЕС, така и от промишлеността. Комисията следва да изясни как смята да мобилизира финансиране и да установи ясни критерии, с които да гарантира и оцени неговото справедливо разпределение. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | За да се осигурят достатъчно частни инвестиции и непрекъснатост на предоставяните на много предприятия от ЕС действащи услуги, ЕИСК счита, че е крайно необходимо да се запази участието на чужди доставчици в проекта (при спазване на правилата на ЕС). От ключово значение е и публичното финансиране по линия например на програмите „Хоризонт Европа“ и „Цифрова Европа“. Но бюджетът на ЕС ще зависи от определянето на бюджетните приоритети в контекста на възстановяването и беше намален спрямо първото предложение на Комисията, отправено през май. По-специално, въпреки че общият размер на отпуснатите средства за ключовия стратегически цифров капацитет на Европа е увеличен в сравнение с предходната многогодишна финансова рамка, бюджетът на програмата „Цифрова Европа“ е намален от 8,2 милиарда евро на 6,76 милиарда евро. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   Преодоляване на недостига на умения

| 3.5.1. | Икономическата криза може да доведе до промени в йерархията на работните места, които се считат полезни за общността, но вероятно няма да намали необходимостта от технически умения. Автоматизацията може да доведе до преопределяне на работните места и задачите (изискващи повече „меки“ умения), а вместо масова безработица — до масово преразпределяне на професии (14). |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | За работните места, на които се оперира с големи информационни масиви, изглежда най-много се търсят следните умения (15): аналитични умения, визуализиране на данни, познания за съответната област и за инструментите за управление на големи информационни масиви, програмиране, разрешаване на проблеми, структурирани езици за търсене (SQL), извличане на данни, познаване на технологии, обществени и хибридни облаци и практически опит. Някои от тях могат да бъдат преподавани в училищата, други трябва да бъдат придобити и развивани през целия живот, в рамките на подход, прилаган през целия живот чрез непрекъснато неформално и информално учене (16). |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | За да се използва тази възможност, тъй като образованието остава национална компетентност, ЕИСК приканва Комисията да насърчи държавите членки да провеждат по-силни политики за повишаване на цифровата грамотност, справяне с недостига на умения в областта на данните и неговата концентрация за преодоляване на неравенствата в целия ЕС, и за намаляване на загубата на ноухау. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | ЕС следва отново да прокара задълбочено програмите за обучение и образование. Прекалено често обучението в областта на науката, технологиите, инженерните науки и математиката (STEM) (17) не е интегрирано достатъчно в учебната програма на всички равнища на образованието. Това оказва особено влияние върху жените, а Комисията не успява да го подчертае въпреки препоръките на своя председател относно равенството между половете (18). В тази област ЕИСК счита, че Рамката за компетентност в областта на цифровите технологии за гражданите (19) е полезен инструмент, който следва да бъде популяризиран и прилаган по-широко. Комитетът приканва Комисията да насърчи държавите членки да стартират проактивно и да ускорят инициативите съгласно тази рамка. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | ЕИСК предлага Комисията да засили ролята на потребителските организации, които са от значение за предоставянето на обучение, образование и независими консултации на ползвателите по отношение на инструментите, които отделните лица могат да използват (напр. за получаване на информация за използването и споделянето на данни, за това кой разполага с техните данни, как се обжалва и как се подават жалби). С цел повишаване на цифровата грамотност, инициативи като онлайн курса „Елементи на изкуствения интелект“ на Финландия (който вече е достъпен безплатно за всички и на всеки един от езиците на ЕС) биха могли да бъдат разширени, така че да включват различни образователни модули. |
| --- | --- |

3.5.5.

Брюксел, 18 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-european-strategy-data-19feb2020_en.pdf, стр. 20.

1

(2)  ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 122.

2

(3)  Вж. бележка под линия 2.

3

(4)  Въпреки че европейците все повече осъзнават правата си, все още им е трудно да установяват как организациите използват данните им и как ги споделят помежду си: 81 % от европейците считат, че нямат контрол върху тези процеси или че този контрол е частичен. Вж. Евробарометър (юни 2019 г.), https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2222.

4

(5)  Вж. https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-europe-moment-repair-prepare-next-generation.pdf (стр. 9 и 10).

5

(6)  Вж. проучването на ЕИСК The ethics of Big Data: Balancing economic benefits and ethical questions of Big Data in the EU policy context (Етиката на големите информационни масиви: постигане на баланс между икономическите ползи и етичните въпроси, свързани с големите информационни масиви, в контекста на политиката на ЕС) (2017 г.).

6

The ethics of Big Data: Balancing economic benefits and ethical questions of Big Data in the EU policy context

(7)  Подходящи са такива инструменти като „инструменти за управление на съгласието, приложения за управление на личната информация, включително напълно децентрализирани решения“. https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-european-strategy-data-19feb2020_en.pdf, стр. 10.

7

(8)  Регламент за свободното движение на данни: https://ec.europa.eu/knowledge4policy/publication/regulation-free-flow-non-personal-data_bg

8

(9)  Втора директива за платежните услуги: https://ec.europa.eu/info/law/payment-services-psd-2-directive-eu-2015-2366_bg.

9

(10)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-european-strategy-data-19feb2020_en.pdf, стр. 20.

10

(11)  ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 238.

11

(12)  Вж. бележка под линия 11.

12

(13)  ОВ C 75, 10.3.2017 г., стр. 119

13

(14)  За всяко загубено работно място в резултат на цифровизацията в бъдеще могат да бъдат създадени 3,7 нови работни места. Вж. https://www.agoria.be/en/Agoria-Without-a-suitable-policy-there-will-be-584-000-unfilled-vacancies-in-2030. https://newsroom.ibm.com/2019-10-30-MIT-IBM-Watson-AI-Lab-Releases-Groundbreaking-Research-on-AI-and-the-Future-of-Work; вж. становище TEN/705 на ЕИСК (вж. стр. 77 от настоящия брой на Официален вестник), ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 161.

14

(15)  Utkarsh Singh, Top 10 in demand Big Data Skills to Land „Big“Data Jobs in 2020 (блог град, декември 24 г., 2019 г.), https://www.upgrad.com/blog/big-data-skills/.

15

(16)  Вж. бележка под линия 2

16

(17)  Наука, технологии, инженерни науки и математика.

17

(18)  Становище TEN/705 на ЕИСК (вж. стр. 77 от настоящия брой на Официален вестник).

18

(19)  EU Science Hub, DigComp: Digital Competence Framework for Citizens (DigComp: Рамка за цифрови умения за граждани) (Европейска комисия), https://ec.europa.eu/jrc/en/digcomp.

19

DigComp: Digital Competence Framework for Citizens

DigComp: Рамка за цифрови умения за граждани)

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/296 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/296

---

Становище на Европейския икономически и социален комитета относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за оправомощаване на Франция да договори споразумение за допълнение на съществуващия двустранен договор с Обединеното кралство относно изграждането и експлоатацията от частни концесионери на фиксирана транспортна връзка през Ламанша“

(COM(2020) 622 final — 2020/0160 (COD)

(2020/C 429/39)

| Консултация | Европейски парламент, 14.9.2020 г.
  Съвет, 27.7.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 2, параграф 1 и член 91, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане на пленарна сесия | 16.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | прието с единодушие |

Консултация

Европейски парламент, 14.9.2020 г.

Съвет, 27.7.2020 г.

Правно основание

член 2, параграф 1 и член 91, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане на пленарна сесия

16.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

прието с единодушие

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 554-ата си пленарна сесия, проведена на 16, 17 и 18 септември 2020 г. (заседание от 16 септември), Комитетът реши с единодушие да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 16 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

| 11.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 429/297 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 429/297

---

Становище на Европейския икономически и социален комитета относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива (ЕС) 2016/798 по отношение на прилагането на правилата за безопасността на железопътния транспорт и оперативната съвместимост на железопътната система в рамките на фиксираната транспортна връзка през Ламанша“

(COM(2020) 623 final — 2020/0161 (COD)

(2020/C 429/40)

| Консултация | Европейски парламент, 14.9.2020 г.
  Съвет, 4.8.2020 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 91, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане на пленарна сесия | 16.9.2020 г. |
| Пленарна сесия No | 554 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | прието с единодушие |

Консултация

Европейски парламент, 14.9.2020 г.

Съвет, 4.8.2020 г.

Правно основание

член 91, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане на пленарна сесия

16.9.2020 г.

Пленарна сесия No

554

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

прието с единодушие

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 554-ата си пленарна сесия, проведена на 16, 17 и 18 септември 2020 г. (заседание от 16 септември), Комитетът реши с единодушие да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 16 септември 2020 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---